# data[].attributes.body
Norge ble et erkebispedømme - vi fikk katedralskoler

# data[].attributes.body
Vedtatt lov som var starten på allmueskolevesen i bygdene. Førte ikke frem til videre utdanning. Skulle man bli embetsmann måtte man gå latinskolen/katedralskole.

# data[].attributes.body
Det ble vedtatt nye retningslinjer som regulerte opplæringen, som altså endret på loven fra 1739 (Placat om nærmere Anordning ...)

# data[].attributes.body
Samfunnsutviklingen i form av industrialisering skapte et behov for at skolen skulle gjøre elevene i stand til å delta i samfunnslivet. Det ble derfor en skole for livet, ikke bare en skole for himmelriket.

# data[].attributes.body
Ny skolelov: Allmenndannelse for hele folket. Den gamle omgangsskolen skulle avvikles og faste skoler opprettes over hele landet. Strenge krav til lærerne, måtte ha godkjent utdanning.

# data[].attributes.body
Allmueskolen byttet navn til folkeskolen og ble en forberedelsesskole til middelskolen.

# data[].attributes.body
Nye skolelover:
- Bygdeskolen skolen skulle ha todelt klassedeling.
- 12 uker småskole, 14 uker storskole

# data[].attributes.body
Enhetsskolekomiteen prøvde å finne fram ordninger til bedre sammenheng mellom primær- og sekundærskoler, slik at man unngikk parallelle skoleløp for barn i samme alder.

# data[].attributes.body
Budsjettvedtak sørger for at treårig middelskole bygger på syvårig folkeskole.

# data[].attributes.body
Middelskole erstattes av realskole i byene. Gjennomført realskole ble krevet for å kunne ta videre utdanning. Bygdene opererer med framhaldsskolen.

# data[].attributes.body
Skolen var ikke lenger folkets skole, men statens skole

# data[].attributes.body
Nye skolelover:
- Felles plan, obligatoriske minstekrav, karakter etter normalfordeling, obligatorisk avgangseksamen i norsk og regning.
- Fådelt ordning skule unngås gjennom sentralisering

# data[].attributes.body
Tyskerne iverksetter sitt eget skoleprogram i Norge
Mange lærere som ikke støtter tysk ideologi mister jobben
Stor motstand fra lærere i skolen, som i stor grad holdt nasjonalsosialistiske skoleideer unna skolen.

# data[].attributes.body
Tysk kontroll over skolene ble oppløst, men utdanningssystemet bar preg av flere år under tysk styre

# data[].attributes.body
Lov om niårig skole

# data[].attributes.body
Ny læreplan: Læreplan for forsøk med 9-årig skole

# data[].attributes.body
Skolesentralisering: Mange bygdeskoler ble nedlagt, utjevne ulikheter, effektivisering og økonomisk lønnsomt

# data[].attributes.body
Sentraliseringspolitikken i norsk skole avtok, men skoler som allerede var vedtatt nedlagt ble ikke gjenåpnet

# data[].attributes.body
Ny mønsterplan (læreplan) - økt lokal frihet, samt større fokus på bruk av lokalsamfunnet for læring. Ble revurdert i 1987 - men hovedfokuset var det samme.

# data[].attributes.body
Ny læreplaner, R94 (vgs) og L97 (grunnskole). Mye preg av statlig detaljstyring, og mye av den lokale friheten som preget mønsterplanene ble fjernet.

# data[].attributes.body
Ny læreplan, Kunnskapsløftet (LK06). Mindre innhold enn 90-tallets planer, med tanken om at lærererne og skolene skal finne innhold selv. Første læreplan med stort preg av målstyring, med formulerte kompetansemål i alle fag.

# data[].attributes.body
Ny læreplan, Kunnskapsløftet (LK20). Økt fokus på dybdelæring og tverrfaglig kunnskap.