# data[].attributes.body
המאבק להקמת המדינה

# data[].attributes.body
השפעת הפרעות תרצ"ו-תרצ"ט על יהודים בארצות האסלאם - "הפרהוד"
חאג' אמין אל חוסיני הצליח להסית ולהפוך את הסכסוך בארץ לסכסוך של מדינות ערב כנגד היהודים. ב1931 מתכנס קונגרס בארץ של נציגים מכל מדינות ערב כדי לפעול כנגד התנועה הציונית.
מאורעות הפרהוד בעיראק: 1932 -עיראק מקבלת עצמאות. זכויות נשללות מהיהודים. מתקיימת תעמולה בעיתונות נגד היהודים, הכוללת פרסומים מספרו של הטלר "מיין קאמפ" . ב1941 המוני ערבים מוסתים על ידי חאג' אמין אל חוסייני, מתנפלים על יהודי בגדד בעיראק והורגים כמאתיים יהודים.

# data[].attributes.body
הספר הלבן השלישי/ ספר המעל
מדיניות בריטניה בסוף שנות השלושים מבטאת נסיגה ניכרת מן ההתחייבויות שלה כלפי העם היהודי בהצהרת בלפור.
הצג דוגמה אחת לכך מן הספר הלבן השלישי (1939), והסבר כיצד בדוגמה זו באה לידי ביטוי נסיגה מן ההתחייבות בהצהרת בלפור.
הסבר שני גורמים לנסיגה זו.

# data[].attributes.headline
תגובת היהודים למאורעות תרצ"ו- תרצ"ט 

# data[].attributes.subject
תגובת היהודים למאורעות תרצ"ו- תרצ"ט 

# data[].attributes.body
בעקבות המאורעות הקשים ב1936 הבינו אנשי ההגנה כי צורת הפעולה הנכונה ביותר היה התקיפה - בניגוד לגישתם עד אז שהייתה הבלגה. השינוי הוא מעבר שיטת פועלת ההגנה מהבלגה לתקיפה.
עמדת ההגנה - לא פועלים בטרור! הההגנה היו פועלים רק כאשר זה היה נצרך, לדוגמא אם הערבים ניסו לתקוף יישובים. ההגנה דגלו בערך של 'דרכנו לא כדרכם' - טרור היא לא דרך יהודית. בנוסף לערך המוסרי היה גם ערך מצד הבריטים - ההגנה האמינו שעתיד ההתיישבות היהודית בארץ תלוי במצב היחסים בינם לבין הבריטים וחששו שתקיפת הערבים 'תעצבן' את הבריטים - והם יפעלו נגדם. בנוסף הם רצו לזכות בתמיכה בינלואמית ושל הבריטים בפרט, וחששו שבריטניה תתנגד לפעולות נגד הערבים בא"י.
עמדת האצ"ל - דגלו בתגובה! הם האמינו שחוסר תגובה מראה חולשה, מה שתגרום לערבים להגביר את תקיפותיהם ולפגוע אף יותר! אסור לתת רק לערבים לנקוט ביוזמה - חוסר תגובה פירושה חוסר אונים מה שמחליש ומבייש את היישוב. בנוסף לסיבות אלו היה גם סיבה פוליטית - הם האמינו כי אם יראו חולשה ולא יגיבו, יסירו הבריטים את תמיכתם ביהודים בארץ, וכי רק פעולות תוקפניות יביאו להתערבות גורמים פוליטים - שיביאו לסיום המאבק.
יהודית וייטמן

# data[].attributes.body
תגובת היהודים למאורעות תרצו-תרצט בתחום הבטחוני:
בשנים  1936-1939 במהלך המרד הערבי הגדול ,התרחשו בארץ־ישראל מאורעות דמים.
הצג שינוי אחד שחל בכוח המגן של היישוב היהודי בעקבות המאורעות האלה.
הסבר את העמדות של ההגנה ושל האצ"ל בשאלת ה"הבלגה או תגובה " כלפי הטרור הערבי
בתקופה זו( סך הכול — שני הסברים.)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מטח המרכז לטכנולוגיה חינוכית

# data[].attributes.attachment_link.title
שתי נקודות מבט - הבלגה או תגובה?

# data[].attributes.body
תוכנית החלוקה 1937-להקים שתי מדינות עצמאיות (ערבית ויהודית)
ומובלעת בריטית. 25% -יהודי 5%- מובלעה בריטית 70%- ערבים.
הערבים התנגדו נחרצות לתוכנית החלוקה - הערבים חוזרים לפגוע ביהודים ומקצינים את התנדותם כלפי הבריטים הם מצפים מהבריטים להפסיק את תמיכתם הפרו ציונית ולסגת מהמנדט הבריטי.

אם אנחנו הינו אז היינו מתנגדות לתוכנית החלוקה מכיוון שבחלק של היהודים בתוכנית החלוקה אין הגנה טובה -הערבים נמצאים על ההר ואנחנו בשפלה ובנוסף לכך החלק של היהודים קטן מלהכיל אותנו ולא יאפשר מקום מפלט לניצולי השואה ולעולים (אין בו מקום להכיל )
מגישות : אוריה שריקי , תמר מטלון, נויה אבן דנאן , מיטב סיאני , תמר לוי , שירה אייל , נטע בראלי ( היו ניראלי עוד כמה שאני לא זוכרת )

# data[].attributes.body
תוכנית החלוקה של ועדת פיל
תקופת המנדט הבריטי עלו לא פעם הצעות ל"תכנית חלוקה."
אחת מהן הייתה זו שהוצעה בשנת 1937 על ידי ועדת פיל.
—הצג את תכנית החלוקה שהוצעה על ידי ועדת פיל.
—ציין את שמו של איש ציבור או של גוף                                                     ( קבוצה / ארגון )שתמך בהצעת החלוקה שבחרת,ואת שמו של איש ציבור או של גוף שהתנגד להצעה זו.
—לו היית יכול לחזור אחורה בזמן ,עם איזו עמדה( בעד או נגד תכנית החלוקה )היית מזדהה?
הסבר מדוע .בתשובתך הבא שני נימוקים להצדקת עמדתך.

# data[].attributes.attachment_link.title
תכנית החלוקה

# data[].attributes.headline
סיכום- מאורעות תרצ"ו - תרצ"ט

# data[].attributes.subject
סיכום- מאורעות תרצ"ו - תרצ"ט

# data[].attributes.body
אילו שנים אירעו מאורעות תרצ"ו- תרצ"ט?תרצ"ו- תרצ"ט  (1936- 1939)_.

ציין 4 גורמים לפריצת המאורעות, ופרט בכל גורם האם הוא עולמי, אזורי או מקומי.

א. התחזקות הלאומיות במחנה הפלסטיני- מקומי.

ב.העלייה החמישית והתבססות היישוב- עולמי

ג.ערעור היחסים בין הערבים לבין הבריטים- אזורי.

ד.התחזקות משטרים טוטליטרים באירופה- עולמי

מה היה מהלך המאורעות?

א.הטרור הערבי כלל אלימות פיזית ביהודים, רצח, פגיעה ברכוש יהודי, עקירת מטעים שריפת כרמים ויערות שרפת עצים ושדות תבואה. פגיעה ביישובים, בשכונות בצומ תי תחבורה (שיתוק הקשר בין היישובים), פגיעה במסילות ברזל ופיצוץ גשרים. את האירועים האלה הובילו הכנופיות. במקביל לאירועי הדמים הכריזו הערבים על שביתה כללית ומרי אזרחי (אי תשלום מיסים). הוקם הוועד הערבי העליון

ב.1.  המשך השפעתם של המופתי הירושלמי בהסתה נגד היהודים.
2.  תמיכת מדינות ערב בערביי א"י.
3. רציחת מושל הגליל הבריטי לואיס אנדרוס ע"י הערבים.
הכנופיות הערביות- לכנופיות הערביות הצטרפו פלחים רבים, כל כנופיה פעלה בגזרה שלה (בלטה במיוחד כנופייתו של עבד קאדר אלחוסיני שפעלה בהרי יהודה). הכנופיות ניהלו טרור אנטי בריטי ואנטי יהודי. הם תקפו תחנות משטרה, מסילות ברזל, ערכו מארבים לצבא הבריטי, רצחו פקידים גבוהים בריטים שדדו מחסני ממשלה והטרידו נתיבי תחבורה.

מהו "הוועד הערבי העליון"?

נחשב כרשות עליונה של התנועה הלאומית הערבית וכלל בתוכו ייצוג לכל המפלגות הפלשתינאיות, הוא הפך לגוף בעל עמדה קיצונית וקשוחה. הפסקת השביתה הותנתה:

מה היו תביעות הוועד?

א. הפסקת העלייה היהודית.  ב. איסור העברת קרקעות לידי היהודים. ג. הקמת ממשלה לאומית בה יהיה רוב ערבי.

מה היו מטרות השביתה?

א. לחץ לשינוי מדיניות הבריטים כלפי הערבים. לכפות על הבריטים את תביעותיהם.

ב. להרוס את היישוב היהודי כלכלית מאחר והוא תלוי בעבודה הערבית.

ג. ליכוד הערבים סביב הרעיון הלאומי וההנהגה הלאומית.

לאחר כמה ימים הופסקה השביתה? כמה הרוגים יהודים היו בשלב זה?

לאחר 175 יום. נרצחו 91 אנשים ביישוב היהודי

מה הייתה תגובת הבריטים לשלב הראשון של המרד?

מדיניות באופן כללי מאופקת, הם חשבו שהיא תירגע מאליה, מכאן המדיניות ההססנית, הנציב לא מתערב בשביתה, לא נסגרו עיתונים שהסיתו, לא הוגלו מסיתים ערבים, שוחררו עצורים שנתפסו עם נשק. יחד עם זאת הנציב אישר מכסה חדשה של רישיונות עלייה ופריקת סחורות בנמל ת"א.

# data[].attributes.body
מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט (המרד הערבי הגדול)
הסבר כיצד השפיע הקשר בין הערבים בארץ־ישראל ובין הערבים בארצות ערב על פרוץ  מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט.
הסבר כיצד השפיע קשר זה על פרוץ הפרהוד.
הצג גורם נוסף למאורעות תרצ"ו-תרצ"ט.
(היעזרו גם בסיכום על ציר הזמן ב1941- הפרהוד)

# data[].attributes.body
הפועל המזרחי

-הצג שני מניעים להקמתה של תנועת "הפועל המזרחי" – מניע רעיוני אחד ומניע ארגוני אחד.

ציין פעולה אחת של התנועה, והסבר כיצד היא קשורה לאחד מן המניעים שהצגת.

-ציין והסבר שני ערכים שצורת ההתיישבות של הקיבוץ הדתי מאפשרת לממש, לדעת המקימים של תנועת "הקיבוץ הדתי". הסבר מדוע אנשי ה"פועל המזרחי" העדיפו את המושב על הקיבוץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
הפועל המזרחי

# data[].attributes.body
הפועל המזרחי

מניע רעיוני- החלוצים הדתיים לא מצאו אירגון אשר ישקף את השקפת עולמם שבחינה דתית וכלכלית קפיטיאליסטית אז הקימו את הפועל המזרחי.
מניע אירגוני- היו דתיים אך לא הדגישו את ערך העבודה העברית וצריך היה להדגיש את הערך הזה

פעולה שהפועל המזרחי עשו: האידיאולוגיה של הפועל המזרחי היתה לשלב בין תורה לעבודה ולכן הם החליטו לבסס את חייהם על עבודת אדמה שהיא שיבה את מקור היהדות -שילוב של תורה ועבודה. הפעולה הזו מתחברת למניע האירגוני של הפועל המזרחי כיוון שהם רצו להדגיש יותר את העבודה העברית.

הקיבוץ הדתי- מאפשר לשמש ערך של שמירה על הלכה וחינוך דתי לצד חלוציות, עבודת אדמה, ושוויון שהם מאמינים בהם. ובנוסף מאפשר לשמש ערך של שיוויון ועבודת כפיים

הפועל המזרחי העדיפו את המושב על פני הקיבוץ כיוון שבמושב מצד אחד יש יתרונות של שיתופים אך מצד שני הוא מאפשר שמירה על חיי הפרט ומאפשר חיי משפחה שלמים שזה דבר שחשוב ביהדות.

בנות הקבוצה: עדי, ניצן, רות, מיטב, נטע.

# data[].attributes.body
1. הערבים בארץ רואים את עצמם בתור חלק מהדת האסלם, ולא חלק מקבוצות שונות, וחמולות. והם רואים בארץ ישראל ובפרט בירושלים, שהיא כחלק מסוריה הגדולה שהיא מדינה ערבית
2. הזהות הפלסטינית מתחזקת גם בגלל התגברות העלייה וההתיישבות, התחזקות היישוב היהודי והגשמת הציונות.
מאת יעל בן חיים, שירה אייל, אוריה שריקי, חדווה לובנברג, וגאולה בקרוב

# data[].attributes.body
הלאומיות הערבית

-הלאומיות של ערביי ארץ ישראל החלה להתעורר בשנות ה-20 של המאה העשרים.

הצג שני גורמים שהביאו להתעוררות של לאומיות זו – גורם אחד שהושפע מתהליכים בתוך החברה הערבית, וגורם אחד שהושפע מתהליכים מחוץ לחברה הערבית.

# data[].attributes.headline
המנדט הבריטי בארץ ישראל

# data[].attributes.subject
המנדט הבריטי בארץ ישראל

# data[].attributes.body
הנחה לפיה מעצמה גדולה כגון בריטניה וצרפת מקבלות שלטון סמכות על מדינה קטנה במטרה לפתח אותה ולהביא בסופו של דבר לעצמאותה.
בריטניה התחייבה: א. לפתח תנאים מדיניים וכלכליים שיעזרו להקמת בית לאומי.ב. להקל על העלייה ולאפשר התיישבות יהודית בארץ.ג. לסייע בהקמת מוסדות שלטון עצמי יהודי.
2. ברגע שחבר הלאומים, מעניק מנדט על ארץ ישראל הוא בעצם מכיר בכך שלעמ"י מגיע מדינה משלה, ובשלב כלשהו הם יודעים שהיא תהפוך למדינה עצמאית. (אורי גריזים טליה אביעד מבשרת אשבל ותהילה קרמר)

# data[].attributes.body
המנדט הבריטי בא"י

בשנת 1922 אישר חבר הלאומים את המנדט הבריטי על ארץ־ישראל. הסבר מהו מנדט, והצג את חשיבותו של המנדט עבור היהודים.

# data[].attributes.attachment_link.title
המנדט הבריטי

# data[].attributes.headline
הצהרת בלפור:

# data[].attributes.subject
הצהרת בלפור:

# data[].attributes.body
התנועה הציונית קיבלה בהתרגשות את ההצעה , מכיון שסוף סוף ניתנת האפשרות לעמ"י להביא מדינה משלהם,ולקבץ את כל יושבי העם היהודי למקום אחד, ולתת מענה לכל יהודי התפוצות. מה שלפני כן לא היה קיים. יש כאן הזדמנות יקרה מפז לנסות ולהגשים את החלום היהודי- להקים מדינה יהודית בארץ ישראל. דבר שכולם חיכו ציפו רצו וחלמו במשך שנים רבות.
המונח "בית לאומי" מעורפל ולא מחייב את הבריטים כמו המונח מדינה. בנוסף יתכן שיצור פחות תסיסה בקרב השלטון העות'מאני ששולט עכשיו על הארץ ובקרב הערבים.
ישנם מונחים נוספים שאינם מחייבים בהכרזה כגון-
"ממשלת הוד מלכותה רואה בעין יפה" - בלי התחייבות לעשיה.
או המינוח "בארץ ישראל" בלי לציין שטח.

# data[].attributes.body
בהצרת בלפור בריטניה התחייבה להקמת בית לאומי ליהודים בארץ ישראל, והם נסוגו מכך והפכו להיות בצד שלו הערבים, ולהקים להם מדינה ערבים בארץ ישראל.
שני גורמים לנסיגה זו:
1. הבריטים רצו שקט מהערבים, כי הם ראו שהערבים לא הולכים לוותר על מדינה משלהם בארץ ישראל.
2. הבריטים היו צריכים תמיכה המארצות ערב בגלל המצב באירופה, והם ידעו שזה ייקרה רק אם ייקשיבו לבקשת הערבים.
מאת יעל בן חיים, ליאור וייצמן, עדי ביתן, רות כוכבי, מעיין גדג', חדווה לובנברג.

# data[].attributes.body
הצהרת בלפור, כיבוש הארץ ע"י הבריטים

"הצהרת בלפור" (1917) התקבלה בהתרגשות רבה בקרב חברי התנועה הציונית ברחבי העולם. הסבר את הסיבה לכך.

כמה ממנהיגי הציונות הציעו לבריטים להשתמש במינוח המעורפל "בית לאומי" בהצהרת בלפור במקום במילה "מדינה". הבא סיבה לכך.

# data[].attributes.headline
הרקע למסע הרבנים אל המושבות.

# data[].attributes.subject
הרקע למסע הרבנים אל המושבות.

# data[].attributes.body
בארץ יש מתח בין הישוב הישן לחדש.
הישוב הישן דתי כולו.
בישוב החדש יש קבוצות שעלו בעליה השניה, סוציאליסטים חילוניים שהקימו ישובים חילוניים.
מסע הרבנים אל המושבות , הדתיות והחיוניות נועד לקרב בין הקבוצות. הרב קוק הנהיג מסע של 8 רבנים, יחד עם הרב זוננפלד, רבה של העידה החרדית בירושלים.
במסע זה בא לידי ביטוי שיתוף פעולה בין רבני ירושלים לרב קוק, וכן בין הישוב הישן בהנהגת הרבנים שניסה לגשר ולקרב את הישוב החדש. מטרת המסע היה לקרב בין הקבוצות וכן לגרום לישובים לשמור תורה ומצוות. היו מתחים שבאו לידי ביטוי במסע. אנשים מישובים חילוניים של אנשים שעזבו את הדת ולא רצו הדתה , וכן שאלה שהעסיקה את הקבוצה - עד כמה ללחוץ על הישובים לקיים תורה ומצוות ועד כמה לשבח את המקום שלהם בבניין הארץ
המסע השיג את מטרתו בקרוב לבבות. המטרה של של קיום מצוות לא הושגה, היו קבוצות ששמרו מעט יותר כשרות או חינוך בעקבות המסע אך הרוב התנהלו כמקודם

# data[].attributes.body
העלייה השנייה , מסע הרבנים אל המושבות

מהלך המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20 היו לקבוצות בארץ דעות מגוונות בנוגע לצביון הדתי של היישוב היהודי בארץ ישראל.                                                                                                                                        הצג את הרקע למסע הרבנים במושבות.                                            הצג כיצד באירוע זה בא לידי ביטוי שיתוף הפעולה בין קבוצות שונות ביישוב.        הצג שתי דוגמאות למתחים שבאו לידי ביטוי בין קבוצות שונות במהלך מסע זה.

# data[].attributes.attachment_link.title
העלייה השנייה

# data[].attributes.body
העליה הראשונה, פולמוס השמיטה

הצג שני קשיים שאנשי היישוב החדש נאלצו להתמודד עימם בתקופת העלייה הראשונה.
אִילו היית איכר באחת המושבות של בני העלייה הראשונה בשנת תרמ"ח ,איזו עמדה היית נוקט בפולמוס השמיטה בנוגע להֶיתר המכירה ?    נמק את עמדתך על פי מה שלמדת. האם נקיטת עמדה זו הייתה גורמת לך צער או קושי כלשהו ?   נמק את דבריך.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
לומדים היסטוריה

# data[].attributes.attachment_link.title
פולמוס השמיטה במזכרת בתיה