# data[].attributes.body
יכולות להיות מגוון סיבות לכך שילד מרבה לזוז (פרופיל חושי ייחודי, קושי קשבי ולעיתים מדובר במשהו תקופתי סביב שלב התפתחותי, כמו פעוט שרוכש הליכה ועסוק בכך).

חשוב לבחון האם זה משהו שמפריע לתפקוד היומיומי של הילד? האם עקב התנועתיות הוא מתקשה להשתתף בפעילויות בשגרת היום בגן ובבית? האם התנועתיות מפריעה להתפתחותו בתחומים שונים? האם התנועתיות מפריעה לסביבתו?

במידה וכן, נוכל להעזר בכלים הראשוניים הללו-

# data[].attributes.headline
גירויים מווסתים

# data[].attributes.subject
גירויים מווסתים

# data[].attributes.body
* מגע עמוק ותחושה חזקה של הגוף (כמו כשסוחבים משהו כבד)-
נחשבים כבעלי אפקט מווסת ומרגיע, שיכול להפחית תנועתיות (לפעמים!).

* מומלץ לשלב פעילויות המספקות תחושות מסוג זה לאורך היום, מכיוון שהשפעתן חולפת לאחר זמן מסוים.
הדוגמאות כבר מגיעות(:

*למתעניינים, תחושת הגוף בשפה המקצועית: Proprioception

# data[].attributes.headline
פעילויות מווסתות בשגרת הבוקר (בית)

# data[].attributes.subject
פעילויות מווסתות בשגרת הבוקר (בית)

# data[].attributes.body
*כחלק מהתארגנות הבוקר בבית- לעשות מסאג', לגלגל בתוך שמיכה, אפשר להחביא נעליים מתחת למיטה/ שולחן.

*ללכת ברגל לגן (אפשר לחנות רחוק יותר), אפשר עם תיק על הגב עם משקל, כמו בקבוק מים.

# data[].attributes.headline
פעילויות מווסתות למהלך היום (בית וגן)

# data[].attributes.subject
פעילויות מווסתות למהלך היום (בית וגן)

# data[].attributes.body
* "הליכות חיות"- הליכת דוב על 4, זחילת נחש על גחון, הליכת 6 כמו כלב.

* טיפוס בחצר/ גינה (על מגלשה מלמטה או טיפוס בסולם).

*מסלול נינג'ה- טיפוס מעל "הר" כריות או פוף, זחילה מתחת שולחן או שורת כיסאות, בתוך מנהרה ועוד.

# data[].attributes.headline
תפקידים קבועים ומווסתים (בגן ואולי גם בבית)

# data[].attributes.subject
תפקידים קבועים ומווסתים (בגן ואולי גם בבית)

# data[].attributes.body
נוכל להגדיר לילד תפקידים קבועים בגן, שיספקו את הגרייה (וגם ינתבו לעשיה מועילה וחיובית..)-

* "אחראי בקבוקי המים" (אחראי להוציא אותם לחצר ולהחזיר).
* "מארגן הכיסאות" (למפגש ובכלל).
* "עוזר סחיבת המשחקים מהמחסן".
* "מנקה השולחנות" לאחר ארוחה או פעילות.
* "מסדר הקוביות הגדולות" (אם יש).

# data[].attributes.headline
איך נארגן את הסביבה בבית (להארכת קשב במשחק)-

# data[].attributes.subject
איך נארגן את הסביבה בבית (להארכת קשב במשחק)-

# data[].attributes.body
יצירת איזור משחק עם מעט גירויים:
* אחסון הצעצועים במקום אטום (כמו ארון או קופסאות שאינן שקופות, או כוורת סגורה עם וילון).
* לא ליד טלויזיה.
* עדיף בחדר (ולא בסלון)- כדי ליצור סביבה מופרדת ושקטה.
* הוצאת משחק אחד בכל פעם.
* שולחן וכיסא בגודל של הילד, כדאי למקם מול קיר נקי (לא מול ארון משחקים או באמצע החדר) ולהזיז חפצים שלא קשורים לפעילות.

# data[].attributes.headline
הארכת קשב בסיטואציות ספיציפיות בגן

# data[].attributes.subject
הארכת קשב בסיטואציות ספיציפיות בגן

# data[].attributes.body
1. זמן "מוקדים":
* נסייע לילד למפות את האפשרויות ("במה אני יכול לשחק עכשיו"), באופן קצר וברור.
* נסייע לו לבחור (במידת הצורך נצמצם אופציות לשתיים).
* נסייע ביישום הבחירה (ובהדרגה בהתמדה)- ישיבה ליד מבוגר, הסבר ותיווך ממוקד "מה עושים פה". עוד לגבי סיוע בפעילות עצמה- פה למטה(:

2. מפגש:
* ישיבה ליד מבוגר יכולה לסייע.
* שימוש בחפץ המספק גירוי מווסת, למשל:
- החזקת כרית בעלת משקל כמו    כרית חימום.
- החזקת חפץ שניתן גם מעיכה (ומספק מגע "חזק" בידיים). כמו-
https://www.emashal.com/product/%D7%9B%D7%93%D7%95%D7%A8-%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%A6%D7%95%D7%AA-%D7%95%D7%90%D7%99%D7%9E%D7%95%D7%9F-----isoflex
סרטון המחשה-
https://www.youtube.com/watch?v=CKoHkEWl_Y0&feature=emb_title
* נפחית מהדרישה לשבת לאורך כל המפגש, אך נעודד השתתפות בחלק המותאם לילד, למשל עד סוף שיר עם תנועות (ולאו דווקא סיפור שאולי יהיה מאתגר יותר מבחינת אורך הזמן ואופי הגירוי).

# data[].attributes.headline
ומבחינת הפעילות עצמה- איך נעודד להאריך את טווח הקשב?

# data[].attributes.subject
ומבחינת הפעילות עצמה- איך נעודד להאריך את טווח הקשב?

# data[].attributes.body
1.  פעילות מעניינת ומעוררת מוטיבציה עבור הילד!
(תמיד ובמיוחד כשקשה להתרכז...).

2. פעילות ברמה מתאימה וקלה:
* השלמת פעילות מותחלת (כמו להשלים קוביה במגדל או להשלים חלק בפאזל).
* קיצור זמן הפעילות
* התאמת ה"דרישה/ציפייה שלנו" (למשל להכין שרשרת מ-2 חרוזים בלבד).
* משחק פשוט ביחס לרמה של הילד.
* בהדרגה נעלה את האתגר מפעם לפעם בהתאם לתגובת הילד.

# data[].attributes.headline
לא נשכח חיזוקים כמובן!

# data[].attributes.subject
לא נשכח חיזוקים כמובן!

# data[].attributes.body
חיזוק שידגיש את ההתמודדות החיובית עם האתגר ה"קשבי" / "תנועתי"- ייסב את תשומת ליבו של הילד למה שעשה ויסייע לו להמשיך בכך.

למשל-
* "איזה יופי שהמשכת לשחק בקוביות ובנית עוד קומה במגדל!"
* כל הכבוד שהצלחת להתאפק ולשבת עד סוף השיר"

# data[].attributes.headline
איך בכל זאת נאפשר "לפרוק אנרגיות" בבית ובגן?

# data[].attributes.subject
איך בכל זאת נאפשר "לפרוק אנרגיות" בבית ובגן?

# data[].attributes.body
מעבר ליציאה החוצה לחצר או לגינה, כדאי לאפשר פעילויות תנועתיות גם בפנים, כדאי לכוון לפעילויות שמערבות גרייה מווסתת (הסבר ודוגמאות למעלה).

# data[].attributes.body
ילדים שכבר מנוסים בהליכה, לפחות חצי שנה, ורגילים לצאת לחצר הגן כחלק משגרת יומם.

# data[].attributes.headline
 מה נגדיר כקושי?

# data[].attributes.subject
 מה נגדיר כקושי?

# data[].attributes.body
כאשר באחד או יותר מהבאים יופיע קושי בזמן החצר-
* מגוון:  התנסות במגוון מצומצם של מתקנים ומשחקים תנועתיים (ריצה, קפיצות, משחק בכדור, בימבה ועוד).
למשל- ילד שלרוב רק יושב בנדנדה, או רק נוסע בבימבה.
* איכות: כאשר איכות התנועה תראה לנו נמוכה, למשל מסורבלת או איטית.
*כמות:  כאשר זמן המשחק המוטורי יהיה קצר מאוד, עד כדי המנעות והעדפה לשבת בצד.
*הנאה: כאשר מידת ההנאה ממשחק מוטורי תראה נמוכה.

# data[].attributes.body
כמובן שהסיבות האפשריות מגוונות, בינהן סיבות פיזיולוגיות מולדות כגון- טונוס נמוך, גמישות יתר, פרופיל חושי ייחודי, קושי בתכנון התנועה (בספרות המקצועית יכול להופיע כ- Dyspraxia או כ-DCD Developmental Coordination Disorder) ועוד.

לעיתים על רקע קושי פיזיולוגי מולד, ילד פחות יתנסה בחצר (פחות זמן או פחות מגוון), או אף ימנע- מה שיכול להביא להגדלת הקושי וליצירת מעגל (פחות התנסות - הגדלת הקושי), לצד השלכות רגשיות, חברתיות ועוד.
לעיתים זה יחמוק מעינינו מכיוון שהילד ישב בצד ולא יפריע לסביבה- לכן חשוב לשים לכך לב ולסייע בהתאם.

הנה מגיעים הכלים!

# data[].attributes.headline
שימוש בחפץ אהוב או סיפור דמיוני 

# data[].attributes.subject
שימוש בחפץ אהוב או סיפור דמיוני 

# data[].attributes.body
נוכל להעזר בחפץ שהילד אוהב, כמו בובה אהובה, ולהמציא סיפור דמיוני המעורר מוטיבציה ומסיח מהאתגר.

למשל:
*סמי הכבאי צריך להגיע מהר (בטיפוס/ ריצה / נסיעה בבימבה וכו) ולכבות את השריפה.
* הדובי רוצה עזרה להתגלש כי הוא חושש.

# data[].attributes.body
חיקוי הוא מנגנון חשוב בלמידה מוטורית. הדגמה (ע"י מבוגר או ילד) יכולה לשפר את איכות הביצוע, לגוון או להאריך את ההתנסות.
* נוכל להיעזר בילד אחר שמעורר מוטיבציה (למשל בבית- אח גדול).
* נוכל לבצע פעילות קבוצתית- מסלול שכל אחד עובר בתורו, כולם קופצים בחישוק, כולם רצים ועוד.
* נוכל גם להדגים בעצמנו כמובן!

# data[].attributes.body
תפקיד כמו "אחראי בניית המסלול"-
יכול לגרום לילד לקחת חלק, אך באופן פחות מאגר עבורו. כך נוכל לבנות חוויה חיובית ובטוחה שעשויה לסייע לו להתנסות בהמשך.

# data[].attributes.headline
אתגר מתאים והדרגתי

# data[].attributes.subject
אתגר מתאים והדרגתי

# data[].attributes.body
נשים לב שאנו מציבים אתגר מתאים לילד (לא קל מדי ולא קשה מדי) ומעלים אותו באופן הדרגתי.
למשל-
* ילד שלרוב רק יושב על הבימבה ולעיתים נוסע לאט ומעט- נוכל בהתחלה לאתגר ולעודד אותו לנסוע מעט מהר יותר ואולי בהמשך לצד ילד נוסף ואח"כ גם להרים את הרגליים עם התנופה. אולי לאחר מכן הוא יתנסה במשטחים משופעים שונים.

# data[].attributes.body
נעודד משחק מגוון במתקנים השונים ובפעילויות השונות, אך נוכל גם לגוון את ההתנסות באותה הפעילות (לעיתים יהיה נכון להתחיל מגיוון כזה).

למשל-
* משחק בכדור: לבעוט, לגלגל לכיוון חבר/חפץ, לזרוק לכיוון חבר או חפץ, לקלוע לתוך מיכל ועוד.
* מגלשה- להתגלש בישבה, בשכיבה על הבטן, בשכיבה על הגב, לטפס מלטה, להתמסר בכדור על המגלשה (כשילד אחד למטה ואחד למעלה) ועוד.

# data[].attributes.headline
למה זה קורה?

# data[].attributes.subject
למה זה קורה?

# data[].attributes.body
סיבות רבות אפשריות, השכיחות-
* התנסות וחשיפה מצומצמת כשמתנסים לראשונה במרקם חדש- טבעי שתהיה רתיעה ושתהליך ה"התמסרות" למרקם ולמגע עמו תיווצר באופן הדרגתי.
הורים שנרתעים ונמנעים מלכלוך עלולים גם ליצור רתיעה אצל ילדם וחשוב להדריך את ההורים לגבי חשיבות החשיפה התחושתית.
* וויסות חושי
יש ילדים שהפרופיל החושי שלהם יהיה כזה שרגיש ומגיב יותר מאחרים למגע, יתכן רק למגע מסוגים מאוד מסוימים.
* וויסות רגשי
רמות סטרס מסוימות יכולות לעורר רגישות יתר חושית (זמנית! או להחמיר רגישות יתר קיימת).

# data[].attributes.headline
למה חשוב להתנסות במרקמים?

# data[].attributes.subject
למה חשוב להתנסות במרקמים?

# data[].attributes.body
1. השתתפות מיטבית בשגרת היום!  ובתוכה גם בפעילויות שכיחות בשגרת הגן שכוללות מגע במרקמים (כמו משחק בחול, פעילויות יצירה עם חומרים וארוחות מגוונות).

2. התנסות במגוון מרקמים היא חלק חשוב בהתפתחות התשתית הסנסומוטורית (התשתית לתנועה וביצועה).

# data[].attributes.headline
אצל ילדים ללא קושי- איך מומלץ לחשוף?

# data[].attributes.subject
אצל ילדים ללא קושי- איך מומלץ לחשוף?

# data[].attributes.body
***לפרט....

# data[].attributes.headline
שליטה היא מילת המפתח!

# data[].attributes.subject
שליטה היא מילת המפתח!

# data[].attributes.body
**המחשה לדוגמה להורים/ צוות
תחשבו שנכנס לכם קוץ לתוך העור- האם תעדיפו שמישהו אחר יוציא לכם אותו או להוציא אותו בעצמכם?

למה?
כשילד שולט בגירוי שאינו נעים עבורו (מגע במרקם מאתגר) זה מאפשר לו לצפות במידה רבה יותר מה יקרה (איפה יהיה המגע בגופו, באיזו עוצמה, באיזה קצב), וגם להפסיק את המגע ברגע שמעוניין.
שליטה זו הינה קריטית ויכולה לאפשר "לשאת" את המגע המאתגר, שלעיתים אף יוגדר ככאב.

במה למשל נאפשר שליטה?-
* תזמון- מתי אני מחליט לגעת?
* משך- לכמה זמן?
* איך? (רק עם האצבע? עם כל היד? אולי ע"י אביזר וללא מגע ישיר? )
* באילו מרקמים כן ובאילו לא?
* מתי- אולי יש סיטואציה שכן ושלא?
* נאפשר בחירה וביצוע עצמאי.
* נכבד כל התנגדות או רצון להפסקה!

# data[].attributes.body
נוכל להציע דרכים פחות מאתגרות לגעת, כמו-
* רק עם איזור קטן- למשל רק עם קצה האצבע.
* לגעת ע"י איזור בו אנו "פחות מרגישים" (כמו הצד הגבי של האצבע או גב כף היד).
* להשתמש באביזרים, ללא מגע ישיר (למשל ציור בצבע ידיים ע"י מכחול).

# data[].attributes.body
מגע עמוק ותחושה חזקה של הגוף (כמו כשסוחבים משהו כבד)-
נחשבים כבעלי אפקט מווסת, ויכולים להקל על מגע במרקם לא נעים.

לפני-גירוי מקדים של תחושה עמוקה יכול להקל על התנסות שתבוא אחריה. למשל לפני משחק בבצק- נוכל לעשות מסאג' עמוק בידיים (אם הילד מסכים!), או ללכת כמו חיה על 4 (יספק מגע חזק בכפות הידיים).

תוך כדי- גירוי של מגע עמוק במקביל למגע המאתגר, יכול להקל-
*למשל עם צבעי ידיים- לעשות טביעות אצבע או כף יד באופן חזק.
*למשל במשחק בחול- ליצור משטח ולהדק אותו חזק.

# data[].attributes.body
נדאג לאפשר לילד שליטה ב"עצירת" המגע הלא נעים -
למשל בעת פעילות עם חומרים- כדאי שיהיה לידו מגבון זמין (או אמצעי ניקוי אחר), שיוכל להסיר מידיו את הגירוי בכל רגע שרוצה.
ניתן להזכיר שיכול לעצור וללכת לשטוף ידיים כשמעוניין.

# data[].attributes.body
נוכל להיעזר בסיפור מעורר עניין ומוטיבציה, להסחת הדעת מהמגע הלא נעים וליצירת חוויה חיובית.
למשל-
* "יורד גשם חזק מאוד"-  לעשות נקודות עם צבעי ידיים.
* להכין עוגה טעימה בחול .
ועוד...

# data[].attributes.headline
חופשי זה לגמרי לבד

# data[].attributes.subject
חופשי זה לגמרי לבד

# data[].attributes.body
לפעמים התנסות בפעילות עם מרקם לא נעים, תהיה קלה יותר כאשר יהיה לילד מרחב לעצמו. כך יוכל לשחק ולחקור בקצב ובאופן שמתאימים לו, וללא חשש שמרקם לא נעים יעוף או ימרח עליו באופן בלתי צפוי.

# data[].attributes.headline
נעדיף פיצוי על חוסר השתתפות

# data[].attributes.subject
נעדיף פיצוי על חוסר השתתפות

# data[].attributes.body
למשל- נעדיף שילד ישתתף בפעילויות עם חומרים ע"י שימוש באביזרים וללא מגע ישיר, על פני המנעות.

# data[].attributes.headline
פעילויות שכיחות לקושי עם מרקמים ומה עושים? 

# data[].attributes.subject
פעילויות שכיחות לקושי עם מרקמים ומה עושים? 

# data[].attributes.body
חצר- משחק בחול-
* נוכל לאפשר משחק בקופסא קטנה עם מעט חול בתוכה. מפעם לפעם ובהדרגה, נוכל להגדיל את הכמות או את גודל הקופסה.
* משחק בחול קינטי או רטוב מעט לפעמים יהיה קל יותר.
* נציע אביזרים מגוונים ומעניינים למשחק בחול: כפות, דליים, מסננת, תבניות, גלגלת ועוד.

יצירה עם חומרים-
* התנסות במרחב אישי (שולחן נפרד/ לא בצפיפות/ לאחר כל הילדים).
* לאפשר בחירה, אם להשתתף, במה וכמה..
* אמצעים זמינים לניקוי הידיים.
* אביזרים שמאפשרים משחק/יצירה ללא מגע ישיר בחומרים:
- לצבעי ידיים וקצף גילוח- מכחולים שונים, מקלות אוזניים, חותמות ספוג.
- לבצק ופלסטלינה- מקלות ארטיק, חרוזים ועוד.
* סיפור מעורר עניין להסחת הדעת מהחוויה החושית הלא נעימה.

ארוחה ואכילה-
* נאפשר לקחת חלק בהכנת האוכל (לערבב, לשפוך, לסדר ירקות חתוכים בצלחת, לערוך שולחן).
* נאפשר יזימה ובחירה- נמתין שהילד יקח או יראה מה רוצה לאכול (נמנע מלשים מראש בצלחת).
* נקפיד לתת כמות מעטה יחסית ונשקול לא לערבב מאכלים שונים.
* אפשר להשתמש בצלחת עם מחיצות הפרדה.
* יתכן ומאכלים קשים יותר יהוו פחות אתגר חושי- כמו גזר, תפוח, צנים (עקב המגע העמוק שמתקבל מלעיסתם).
* אם הילד לא רוצה לאכול- נכבד זאת. נאפשר שליטה מלאה ונשתדל לא להתערב בבחירותיו.
* בבית- חשוב לשמור על שגרת אכילה הכוללת זמני ארוחות וסביבת אכילה יחסית קבועה, ארוחות משותפות.

# data[].attributes.body
1. התנסות בפעולות ידניות מגוונות מגיל צעיר בונה תשתית חשובה לשליטה במיומנויות עדינות בהמשך החיים, כמו אכילה בסכו"ם וכתיבה.

2. השתתפות מיטבית בשגרת היום!  ובתוכה גם בפעילויות הדורשות שליטה ידנית מצד הילד, כמו אכילה, משחק ויצירה.

# data[].attributes.headline
שנה עד שנה וחצי

# data[].attributes.subject
שנה עד שנה וחצי

# data[].attributes.body
מה נצפה לראות ?
* מוריד מכסה מקופסא
* בונה מגדל מ-2-3 קוביות לאחר הדגמה
* מוציא ומכניס חפצים לקופסא
* משרבט לאחר הדגמה
-לקראת שנה וחצי-
* מכניס צורות עיגוליות בלוח מתאים
* אחיזת פינצטה בשלה
* שחרור יחסית מדויק לפתח צר
* דפדוף בספר קרטון
* מתנסה באכילה בכפית

איך נעודד ?

# data[].attributes.headline
שנה וחצי- שנתיים

# data[].attributes.subject
שנה וחצי- שנתיים

# data[].attributes.body
מה נצפה לראות?
* משרבט באופן ספונטני (גם ללא הדגמה)
* אחיזת צבע/ כלי כתיבה- מאוגרפת
* בונה מגדל מ-4-6 קוביות
* אחיזת פינצטה בשלה
* משחרר במדויק חפצים קטנים לתוך פתח צר
* מדפדף בספר
* מכניס צורות ללוח (עיגול, מרובע ומשולש)
* משחיל חרוזים גדולים על מוט
* מכניס פטריות גדולות ללוח
*מסיר מדבקות גדולות ומנסה להדביק על דף
* תיאום יעיל בין הידיים, למשל- פותח וסוגר טוש, מחבר ומפרק 2 חלקי לגו גדולים, משחיל חפץ לבקבוק כשיד אחת מייצבת אותו והשניה משחילה פנימה.
* אוכל בכפית, עדיין מפיל ומתלכלך

איך נעודד ?

# data[].attributes.headline
9 חודשים- שנה

# data[].attributes.subject
9 חודשים- שנה

# data[].attributes.body
מה נצפה לראות?
* מעביר חפץ מיד ליד
* מקיש שני חפצים אחד בשני
* מחזיק חפץ בכל יד במקביל
* מרעיש ברעשן
* מכניס חפצים לקופסא (פתח רחב)
* מוציא חפצים מקופסא
* התחלת אחיזת פינצטה (עם קצה האצבע והאגודל)
* אוכל באמצעות אצבעותיו
* אוחז בקבוק ושותה
* חוקר משחקים מגוונים ומנסה להפעילם בידיים (כמו ניסיון לדפדף בספר, להזיז לחצנים או מתגים בלוח פעילות, לסגור משחק פופ-אפ, להוציא טבעות ממוט ועוד).

איך נעודד ?
* ישיבה מאפשרת לפתח תפקודי ידיים (כשהבסיס יציב והידיים חופשיות לפעולה). במידה והתינוק טרם מתיישב בעצמו, נושיב אותו לאכול ולשחק כדי לספק לו הזדמנויות לפתח את תפקודי הידיים. במידת הצורך נספק תמיכה מתאימה (כמו כיסא אוכל, ישיבה עלינו ועוד).

* הדגמה- חיקוי הוא מנגנון חשוב בלמידה מוטורית ולכן נדגים לתינוק או נדאג שישחק או יאכל ליד תינוקות שמבצעים את מה שנרצה ללמדו.

* צלילים- יוסיפו עניין ומוטיבציה ויסייעו בלמידה - למשל צעצועים שמפיקים קול, הכנסת חפצים לקופסא מפח שמייצרת רעש כשהחפץ נופל פנימה (כמו קופסאת תמ"ל), שילוב קולות ושירים בהתאמה לתנועה (למשל נאמר "הופססס"- תוך כדי כשמכניסים חפץ לכלי).

* חפצים פשוטים לאחיזה ותפעול שבקלות התינוק יכול להפיק בהם פעולה ולחקור עם ידיו, למשל:
- משחקי לחצנים עם לחצנים גדולים וקלים ללחיצה, אולי נתחיל מגליל מסתובב שדורש תפעול פשוט ביותר.
- הכנסה לקופסה עם פתח רחב- אפשר אף לקערה גדלה.
- ספר קרטון בגודל יחסית קטן.

* פיתוח אחיזת פינץ' ע"י מאכלים קטנים- התפתחות אחיזת פינץ' תלויה בהתנסות עם חפצים קטנים (שמובילים לשימוש באצבע ובאגודל). מכיוון שבגיל הזה עדיין מכניסים לפה, מאכלים קטנים (כמו אפונה וקוביות של ירקות מבושלים) יתאימו לכך.

# data[].attributes.headline
שנתיים- שנתיים וחצי

# data[].attributes.subject
שנתיים- שנתיים וחצי

# data[].attributes.body
מה נצפה לראות?
ציור
* משרבט ומצייר בחיקוי קו אנכי וקו מעוגל
* אחיזת צבע/כלי כתיבה-  מאוגרפת או פרונטורית ע"י האצבעות (תמונות למטה..)
בניה והרכבה
* בונה מגדל מ-7-8 קוביות
* בונה רכבת מ-4-5 קוביות בחיקוי
* מכניס צורות לפאזל עץ
* מחבר שני חלקי פאזל
* מחבר ומפרק חלקי משחק כמו לגו גדול, סברס
עוד
* אחיזת פינצטה בשלה
* מכניס פטריות ללוח
* משחיל חרוזים גדולים על חוט עבה
* מסיר מדבקות בינוניות ומדביק על דף
* מדפדף בספר
* שולט באכילה בכפית- עדיין מתלכלך

איך נעודד ?

# data[].attributes.headline
שכיבה על הבטן מלידה

# data[].attributes.subject
שכיבה על הבטן מלידה

# data[].attributes.body
שכיבה על הבטן חיונית על מנת שהתינוק יחזק את הבסיס הפיזי להמשך התפתחותו לכן חשוב להרגילו כבר מהחודשים הראשונים לתנוחה זו בזמן ערות בלבד ובהשגחה מלאה.

כיצד נעודד?
*השכבה על הבטן עם הפנים מול ההורה/ הגננת, אפשר לשיר ולשוחח.
*הצעת משחקים שהתינוק הכי אוהב בזמן שכיבה על הבטן.
*שימוש במשטח קשיח ולא רך מידי שיקשה על פעולת ההתרוממות.
*עדיף לבצע לפרקי זמן קצרים (1-5 דק'), מס' פעמים ביום, מאשר פעם אחת ארוכה.
*שכיבה על הצד גם כן מחזקת, חשוב שתתצע לשני הצדדים.

# data[].attributes.body
לאחר תקופה של מספר חודשים בה התינוק שוכב על בטנו (וגם על גבו כמובן), הוא מתרגל לשאת משקל על ידיו ובמקביל מחזק את חגורת הכתפיים. סקרנותו גוברת וירצה להניע את עצמו ולחקור את סביבתו.

כיצד נעודד?
*נשב על הרצפה עם התינוק ששוכב על בטנו ויאיזור בית החזה שלו מונח על רגל ההורה וממולו משחק. כך, נעודד את התינוק ליישר את מרפקיו ולהגיבה את עצמו לכיוון המשחק.
*ניתן להניח משחק על חבילת חיתולים סגורה/ שרפרף נמוך/ כרית, כך שיוכל לנסות להתרומם תוך הישענות על ידיו ועל רגליו בעמידת שש.
*בעת שכיבה על הבטן, ניתן להניח משחקים בקרבתו, קצת הצידה ובכך לעודדו להסתובב על צירו לצדדים.
*כשהתינוק כבר מצליח לשהות ב"עמידת ברכיים" באופן יציב, כאשר נשען על שרפרף/ חבילת חיתולים סגורה/ כרית, אפשר לנסות להרחיק ממנו את החפץ מעט ולאט (כמה סנטימטרים), כך שהוא יניע את רגליו מעט קדימה בכדי להמשיך ולהישען עליו.
* כשנראה שהתינוק מצליח להישען עם הידיים על החפץ המוגבה ולהתקדם מעט ב"עמידת ברכיים", ניתן להניח מולו משחק במרחק של כ-1 מטר ולאפשר לו להתקדם לעבר המשחק, בעודו גורר קדימה את החפץ. בדרך זו הוא לומד להניע את רגליו לקראת זחילה.
*רצוי להימנע מהשארת התינוק למשך זמן רב בתוך לול או עגלה אלו מגבילים אותו.
*מעבר מעל מכשולים יעודד עליה לעמידת שש וטיפוס מעל המכשול (מכשול יכול להיות- רגל ההורה, כרית, נחשוש, שמיכה מגולגלת, משחק קופסא סגור, שרפרף, חבילת חיתולים סגורה ועוד).

חשוב לציין כי קיים מגוון רחב של סגנונות זחילה, חלק מהתינוקות יזחלו על גחון וחלק על שש, חלק יזחלו אחרונית ועוד ועוד. ישנם תינוקות שישלבו סגנונות זחילה וכאלו שלא.

# data[].attributes.headline
ישיבה עצמאית

# data[].attributes.subject
ישיבה עצמאית

# data[].attributes.body
ישיבה מאפשרת לתינוק נקודת מבט אחרת על העולם. הוא יכול לשחרר את ידיו, להתנסות, לחקור ולהמשיך לפתח מיומנויות משחק, אכילה ואינטראקציה חברתית. זמן ההתיישבות העצמאית משתנה מתינוק לתינוק, בטווח רחב שבין 7 חודשים עד 11 חודשים.

התיישבות מתבצעת בדרכים שונות, למשל:  מעמידת שש תוך הטיית האגן לאחד הצדדים, משכיבה על הצד לישיבה על אותו הצד, מעמידה ישירות לישיבה, מעמידת ברכיים והישענות על פריט מוגבה לישיבה ועוד. חשוב לציין שתהליך ההתיישבות עד לישיבה יציבה ועצמאית אורך זמן.

כיצד נעודד?
*ישיבה בכסא האוכל היא הזדמנות טובה לתרגול הישיבה תוך שהידיים פנויות לאכילה ואינטראקציה.
*כאשר התינוק שוכב על הצד ונשען על המרפק יוכל להתרומם דרך הצד לישיבה.
*הנחת התינוק על כדור פיזיו/ כדור גדול, כשאנו יושבים מאחוריו מייצבים אותו דרך המותניים ומקפיצים אותו בזהירות לכיוונים שונים.
* ניתן להושיב את התינוק על משטח קשה כשאנו יושבים מאחוריו בפיסוק ותומכים בו, ולהניח משחק מולו או בצדדים בכדי שישחרר יד למשחק וחקירה. כשירצה לנוח יוכל להישען עלינו.
*אפשר לעודד את התינוק לשבת בישיבה צידית, כאשר נשען על יד אחת ומשחק עם היד השניה.

# data[].attributes.headline
עמידה/ הליכה עצמאית

# data[].attributes.subject
עמידה/ הליכה עצמאית

# data[].attributes.body
סביב גיל 8 חודשים מתחילים הנסיונות לעמוד באופן עצמאי. לרוב התינוק ימשוך את עצמו כנגד רהיט נמוך עד העמידה.

כיצד נעודד?
*נשים שרפרף נמוך ליד שולחן נמוך כשעל השולחן משחק אהוב, כך שהשרפרף ישמש כשלב ביניים לקראת העמידה, חשוב שתהיה השגחה מלאה.
*ניתן להושיב את התינוק על שרפרף ליד שולחן נמוך ולהניח משחק אהוב על השולחן כך שיוכל להגיע אליו רק אם יעמוד.
*אפשר להניח חלקי משחק על הרצפה ליד התינוק העומד, למשל קוביות ולעודד אותו להרים ולשים על השולחן, תנועת כיפוף הרגליים מאד מחזקת.
*כשהתינוק כבר מצליח לעמוד באופן יציב תוך תמיכה ברהיטים, ניתן להניח משחק קרוב לתינוק במרחק הושטת יד כך שילך לאורך הרהיט.
*כשהתינוק מתחיל ללכת מסביב לרהיטים ולעבור מרהיט לרהיט (למשל שולחן וספה), כדאי בהתחלה לקרב את השולחן כך שיהיה במרחק פסיעה מהספה ולאט לאט להגדיל את המרחק.
*כמו כן, כאשר עומד לבד, אפשר להעמיד אותו עם הגב לרהיט או לקיר, להתרחק ממנו כ-2 צעדים שלו ולעודד אותו לבוא עליכם.
*ניתן לעודד הליכה על ידי החזקת הידיים של התינוק אך חשוב להחזיק כך שזרועותיו יהיו בהמשך לקו הכתפיים.  רצוי לעמוד לפניו וללכת אחורנית, מאשר לעמוד מאחוריו.
*באופן כללי הכי טוב לתרגל הליכה יחפים ומומלץ לעודד הליכה על משטחים שונים כגון דשא, חול ועוד.

# data[].attributes.body
ילד שמשתמש במגע חזק הינו ילד שזקוק ומחפש את תחושת המגע, ובכך משיג זאת.

חשוב לבחון האם זה משהו שמפריע לתפקוד היומיומי של הילד? האם עקב המגע החזק הוא מתקשה להשתתף בפעילויות בשגרת היום בגן ובבית? האם המגע החזק מפריע לסביבתו? האם המגע החזק מפריע לאינטראקציות עם בני גילו ובוגרים ממנו?

במידה וכן, נוכל להעזק בכלים מווסתים אלו-

# data[].attributes.headline
גירויים מווסתים

# data[].attributes.subject
גירויים מווסתים

# data[].attributes.body
* מגע עמוק ותחושה חזקה של הגוף (כמו כשסוחבים משהו כבד)-
נחשבים כבעלי אפקט מווסת ומרגיע,  בייחוד לילד שמראה צורך מוגבר לכך.

* מומלץ לשלב פעילויות המספקות תחושות מסוג זה לאורך היום, מכיוון שהשפעתן חולפת לאחר זמן מסוים. כמו כן, כדאי לשלבן ממש רגע לפני פעילות בה הילד מתבקש לשבת ולהיות מרוכז בפעילות כלשהי (למשל, לפני מפגשי גן, לפני ארוחה, לפני שיושבים למשחק ליד שולחן ועוד..)

# data[].attributes.headline
פעילויות מווסתות למהלך היום (בית וגן)

# data[].attributes.subject
פעילויות מווסתות למהלך היום (בית וגן)

# data[].attributes.body
* "הליכות חיות"- הליכת דוב על 4, זחילת נחש על גחון, הליכת 6 כמו כלב, הליכת עקרב.
* שימוש בחפץ המספק גירוי מווסת, שניתן למעוך אותו בין הידיים (למשל כדורי תחושה, ראש דשא, פלסטלינה ועוד). לדוגמא- הלינק?
* משחקים עם אחר:  דחיפות הדדיות עם הידיים, משחקי אופניים (עם הרגליים), הליכת מריצה עם מבוגר, מלחמת כריות
*בחצר הגן/ גינת השעשועים: היתלות על קורה או הליכה על קורה בעזרת הידיים, טיפוס על סולם, משחקי מסירות עם כדור גדול.
*בבית: טיפוס על כיסא או ספה, לסחוב ספרים

# data[].attributes.headline
תפקידים קבועים ומווסתים (בגן ואולי גם בבית)

# data[].attributes.subject
תפקידים קבועים ומווסתים (בגן ואולי גם בבית)

# data[].attributes.body
נוכל להגדיר לילד תפקידים קבועים בגן, שיספקו את הגרייה (וגם ינתבו לעשיה מועילה וחיובית..)-
* "מארגן הכיסאות" (למפגש ובכלל).
* "עוזר סחיבת המשחקים מהמחסן".
*איסוף והזזת משחקים בעלי משקל וכמובן מתן פידבק חיובי על עזרת הילד.

*בבית: הכנסה והוצאה של בגדים ממכונת הכביסה, לעזור בסחיבת שקיות של קניות

# data[].attributes.headline
שנתיים וחצי- שלוש

# data[].attributes.subject
שנתיים וחצי- שלוש

# data[].attributes.body
מה נצפה לראות?
ציור
*משרבט בספונטניות
* מעתיק בחיקוי קו אנכי, קו אופקי ועיגול (יכול להיות כקו מעוגל או עיגול חוזרני)
* אחיזת צבע/כלי כתיבה-  מאוגרפת או פרונטורית ע"י האצבעות.
מספריים
* מתחיל להתנסות בגזירה ולעיתים מצליח לבצע חיתוך בודד של דף
בניה והרכבה
* בונה מגדל של 8-10 קוביות
* מחקה בניה של "גשר" מ-3 קוביות
* מחבר 2-3 חלקי פאזל
* מחבר ומפרק חלקי משחק כמו לגו
עוד
* משחיל חרוזים בינוניים על חוט עבה
* מדביק מדבקות
* אוכל בכפית ומזלג באופן עצמאי

איך נעודד ?

# data[].attributes.headline
אחיזה מאוגרפת-

# data[].attributes.subject
אחיזה מאוגרפת-

# data[].attributes.body
Palmar- Supinate Grasp
גילאי שנה עד שלוש

# data[].attributes.attachment_link.title
אחיזה מאוגרפת.JPG

# data[].attributes.headline
אחיזה פרונטורית ע"י האצבעות

# data[].attributes.subject
אחיזה פרונטורית ע"י האצבעות

# data[].attributes.body
Digital-Pronated Grasp
גילאי שנתיים- שלוש

# data[].attributes.attachment_link.title
אחיזה פרונטורית.JPG