# data[].attributes.attachment_link.description
Materialer til indskolingen. Direkte gratis downloads, ingen profil nødvendig. Mange diffencierede opgaver, spil, hentediktater, bankospil.

# data[].attributes.headline
Lille film om life circle of a frog(engelsk - Maria Louise og Melanie)

# data[].attributes.subject
Lille film om life circle of a frog(engelsk - Maria Louise og Melanie)

# data[].attributes.attachment_link.title
Life Cycle Of A Frog! - The Dr. Binocs Show | Best Learning Videos For Kids | Peekaboo Kidz

# data[].attributes.headline
Life Circle of a Frog(fagbog til Melanie og Maria Louise)

# data[].attributes.subject
Life Circle of a Frog(fagbog til Melanie og Maria Louise)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This post may contain affiliate links. I may receive commissions for purchases made through links in this post at no cost to you.
Create a colourful bunch of egg carton flowers. This is a fun way to upcycle your old egg cartons and goes well with our February sustainable crafting theme.

It's a lovely idea for Spring or Easter crafting, making a cute decoration for your home. A posy of egg carton flowers would also be a sweet handmade gift for somebody special.
You might also like our egg carton sugar glider craft
Egg carton flowers are a fun classic craft idea. We've made them once before when the girls were little and used them to decorate egg carton jewellery boxes.

This time around I've made the flowers as a stand-out item on their own. The finished flowers can be displayed in a recycled jar tied with a piece of ribbon, or you could give them away as a gift for Mothers Day, as a get well soon present or even as a teacher appreciation gift.

There are so many different ways to make egg carton flowers! I've brainstormed and come up with five different types in our bunch. There are daffodils, roses, generic flowers, tulips and purple bell flowers (I can't think of a better name for these but I'm sure they resemble an actual type of flower out there somewhere, right?). The easiest way to learn how to make each type is by watching the video tutorial, but there's also a written explanation below.

How to make egg carton Flowers

You will need:

Cardboard egg cartons (I used more than one for my bunch)

Acrylic paint

Bamboo skewers for stems

A kitchen skewer to poke a hole in the base

Hot glue gun

Optional recycled glass jar to use as a vase

Sharp scissors

Paintbrush

How to:

Cut the egg carton cups into shapes as per the tutorial video. Basically:

For generic flowers, cut two cups into four rounded petals, then stack to make a flower

For the daffodils, cut two cups into four pointed petals before stacking together (I know, daffodils actually have 6 petals but making them with 8 seemed easier)

For the tulips, squash a cup flat and then cut it diagonally from one corner to the opposite corner with a bit of a curved shape, then repeat for the other side. Cut a pointy middle piece to place in the middle, then stack together flattened to look like a tulip

To make a rose, cut one egg cup into four rounded petals, then take the long piece off the side that is used to close the egg carton and roll that up like a snail shell to glue in the centre

To make the purple bell flowers, cut the pointy pieces off giving them as much length as possible, and then cut the sides into four points. Bend these outward to create petals.

Paint the shapes before gluing together.

Once dry, glue together with a hot glue gun.

Poke a hole in the base using a kitchen skewer (an adult should do this step), then trim the sharp tip off the bamboo skewer with a pair of scissors and place a dab of hot glue on the end before poking through the hole as a stem.

Place the flowers in a recycled mason jar for display, then tie a ribbon around it. You can trim the stems so some are a little shorter for display purposes if you like.

Fun ways to teach kids about recycling

Are you enjoying our sustainable crafting theme? Here are some more things you can make with egg cartons.

More fun egg carton craft ideas:

# data[].attributes.attachment_link.description
This post may contain affiliate links. I may receive commissions for purchases made through links in this post at no cost to you. Create a colourful bunch of egg carton flowers. This is a fun way to upcycle your old egg cartons and goes well with our February sustainable crafting theme.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Love daffodils? Follow this step by step paper flowers tutorial and make your own sunny daffodils out of egg cartons.
I made my first bouquet of egg carton flowers a while back and I loved how they turned out. Why not try the same technique to make daffodils? I gave it a whirl a few days ago and was really pleased with the results.

This is a fairly easy DIY project, but it is time consuming - especially if you are making dozens of flowers for your wedding. I'd definitely enlist some help from your friends and family if you are going to take on the task of decorating all of your tables with bouquets of paper daffodils.
Paper Flowers Tutorial: Egg Carton Daffodils You will need:
Gather your egg cartons. I used two different varieties of egg cartons to get the shapes that I needed. Remove the shapes from the cartons. Cut the petal shapes out of egg cup. I divided the egg cup into six equal sections and penciled in the sections to make sure the petals were all the same size before I cut them out. For the corona (the cup shape in the centre of the flower), I used a triangular shape from the egg carton. I cut small "v" shapes around the edges, as you can see in the photo.

I used these scissors, which have curved blades, to cut out the above pieces.

You can use regular scissors, but the petal shape won't be as rounded. It will look more like this:

Paint the egg carton shapes yellow.

Add some white glue to the inside of the painted egg cup, and the bottom of the triangular form.

Glue the two pieces together and let dry.

Poke a hole in the back of the flower for the stem.

Wrap a pipe clean with floral tape. I held the pipe cleaner in my right hand (I am right-handed) and the tape in my left. I spun the flower with my left finger and thumb until the tape covered the length of the flower. This is a bit tricky at first, but after doing a few you will get the hang of it.

Cut out a piece of yellow crepe paper (about 2″ x 2″) and add some glue to the end of your stem. Wrap the top portion of your flower (wind about three or four times) to create the stamen.

Insert stem into flower. I poked the bottom of the green part of the stem through the top of the flower and brought it through that way. Voila - a bright and cheery daf!

Place daffodils inside a vase and set inside a paper gift bag. You can also place floral foam in the bottom of the bag and set the flowers into it.

# data[].attributes.attachment_link.title
Paper Flowers Tutorial: Egg Carton Daffodils

# data[].attributes.attachment_link.description
Love daffodils? Follow this step by step paper flowers tutorial and make your own sunny daffodils out of egg cartons. I made my first bouquet of egg carton flowers a while back and I loved how they turned out. Why not try the same technique to make daffodils?

# data[].attributes.body
Kig evt. på erantis og vintergækker og tegn hele planten.

- Vintergækker er løgblomster
- Erantis er knoldblomster.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lidt om at følge foråret

Foråret er en dejlig tid - og når det først tager fart, kan du følge med i hvordan det folder sig ud uge for uge. Du kan for eksempel vælge, at du vil gå en bestemt tur, én gang om ugen, og følge de forårsblomster du møder på den vej. Hvilke blomstrer først? Hvilke der følger efter? Hvor længe blomstrer hver art? osv. Nedenfor finder du en tabel, hvor du kan skrive det, du opdager.

I stedet for blomster kan du vælge at følge, hvornår træer og buske springer ud. Eller du kan lytte efter hvornår du hører den første musvit, den første solsort osv. Du kan også lede efter smådyr i skovbunden og notere hvornår du støder på smådyr som mariehøne, edderkop og bænkebider første gang. Se hvordan nedenfor.

Sådan gør du

Find først ud af, hvad du vil følge. Her tager vi forårsblomsterne som eksempel. Begynd så tidligt som muligt. Vælg dig en bestemt vandretur det lille stykke skov, som du vil følge forår i. Din tur må gerne gå igennem forskellige typer af skov - og evt. lidt skovbryn, så kan du finde flere forskellige blomster. Gå din tur én gang om ugen i løbet af foråret og se hvordan det står til med blomstringen. Er nye blomster begyndt at blomstrer? Står de gamle der stadig, eller er de ved at visne bort?

Tag noter
Noter dine forårsblomster i tabellen nedenfor. Du kan skrive blomstens navn i venstre kolonne, når du ser den blomstre første gang. Ovenover skriver du månedens navn og ugens nummer. Feltet under ugens nummer kan du farve med blomstens farve, så kan du undersøge om der er et mønster i, hvornår de forskellige farver af blomster blomstrer.

For hver uge en blomst blomstrer farver du ugens felt ud for blomsten.

Her er først et eksempel, og nedenfor det er der en tabel, du kan bruge. Du kan også lave din egen tabel på et ternet stykke papir.

Tabellen her starter i uge 14, men den kunne let starte før.

Følg flere grupper
Hvis du finder flere arter, eller hvis du skal bruge flere uger, så kan du kopiere flere tabeller - eller tegne nogle selv. Hvis du kigger efter blade eller dyr i stedet for forårsblomster, kan du tegne det du finder i feltet i stedet for at farve.

Spørgsmål til dit blomsterskema

Når du har fyldt dit skema ud med farver og blomsternavne, kan du overveje disse spørgsmål. Spørg evt. din lærer eller en anden natur-intereesseret om hjælp, hvis de er for svære.

Er der nogle blomsterfarver, som fylder mest i bestemte perioder i løbet af foråret - og sommeren?

Hvorfor tror du at netop den farve er stærkest lige der?

Hvis du har lavet blomstrings-tabeller sammen med nogle andre, kan I overveje:

Blomstrer Lenes anemoner før Jens´s? Hvorfor gør de det? Er det pga. forskellige voksesteder? Har det betydning om de står i lys eller skygge? Har det betydning om de står på mager eller næringsrig jord?

Blomstrer den samme arts blomster i lige mange uger, selv om de begynder deres blomstring på forskellige tidspunkter?

# data[].attributes.attachment_link.description
Foråret er en dejlig tid - og når det først tager fart, kan du følge med i hvordan det folder sig ud uge for uge. Du kan for eksempel vælge, at du vil gå en bestemt tur, én gang om ugen, og følge de forårsblomster du møder på den vej.

# data[].attributes.body
(Karse, solsikker og pralbønner er bestilt i dag tirsdag d. 2 marts)

Gitte køber æggebakker af plastik

0. klasse starter tirsdag d. 9 marts med karse dyrkning

# data[].attributes.body
1)andagt
2)vi arbejder videre med fotosyntese og plantehæftet.
Pause
3) Vi laver vendespil med tabellerne (fokus 7 og 8 tabellen)
Pause
4)Engelsk, vi læser de små digte igen.

Tirsdag:
1)andagt
2)Vi klipper planter
Pause
3)Frog activity
Pause
4) Frog - færdig

# data[].attributes.headline
Jeg har lånt en bog fra e-reolen om forår. (Louise)

# data[].attributes.subject
Jeg har lånt en bog fra e-reolen om forår. (Louise)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
These construction paper flowers are SO SIMPLE to make. They're made entirely from cut out heart shapes! And best of all, you only need really simple craft supplies to make them - construction paper, a popsicle stick and a pom pom.
Construction Paper Flowers

You can make this pretty paper heart craft in less than 10 minutes using really simple craft supplies. If you know how to cut out a heart shape, you're all set!

These easy construction paper flowers are great for spring, summer or any time. Wouldn't these heart flowers be lovely to give as a homemade gift on Mother's Day?

Video Tutorial: Easy Construction Paper Flowers

Looking for even more simple paper craft ideas? Here are some of our favourites:
*Note: Scroll down for the step-by-step photo tutorial.
Here's What You'll Need:

The full printable instructions are below. Here's a list of affiliate links that will take you to products on Amazon that are similar to the supplies we used to make this craft:

We used green popsicle sticks from the dollar store, but if you only have plain ones, you can use a marker to colour them green, or even paint them green.

If you don't have popsicle sticks, try using a wooden skewer, pipe cleaner, drinking straw - or whatever else you can find at home!

How to Make Construction Paper Flowers

Only have white paper at home? No problem! Use markers to draw pretty shapes and patterns on the petals to make them colourful and even more personalized.

Construction Paper Flowers

You can use any kind of pom pom for the middle - big, small, sparkly, fuzzy.

Or if you prefer, you can cut out a small circle or heart from yellow paper for the middle. You can even draw a face on it for the middle of your flower.

This was the first time my 7 year old has made heart shapes, so I drew the shape on the folded paper and passed it to her to cut out. She was able to do the rest of this paper heart craft completely by herself.

These construction paper flowers are such a great craft for spring and summer and a great kids craft for Mother's Day. Hang them on the wall or fridge or use them as decorations in the doll house. This paper heart craft is quick and easy for kids of all ages.

Here's even more easy spring crafts for you to try:

How to Make an Easy Paper Lily Using Handprints

Check out our book Low-Mess Crafts for Kids for 72 fun and simple craft ideas for kids! The projects are fun, easy and most importantly low-mess, so the clean up is simple!

Where to buy:

You can purchase Low-Mess Crafts for Kids from Amazon, or wherever books are sold:

Amazon | Barnes and Noble | Books- A- Million | Indiebound | Indigo | Amazon Canada
Paper Strip Pumpkins

# data[].attributes.attachment_link.title
How to Make Construction Paper Flowers (From cut out heart shapes!)

# data[].attributes.attachment_link.description
These construction paper flowers are SO SIMPLE to make. They're made entirely from cut out heart shapes! And best of all, you only need really simple craft supplies to make them - construction paper, a popsicle stick and a pom pom.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læsetekster, opgaver og spil

Målgruppe: 1. - 3. klasse samt specialklassen

Bogen indeholder bl.a.:

Samtaleark

Læsetekster på flere niveauer - bl.a. lille læsebog

Opgaver

Forsøg

Spil

Idé- og litteraturliste.

Delemner i bogen:

Bogen er i A4-format, så man nemt kan kopiere de opgaver, der passer til elverne i klassen.

Udgangspunktet er dansk og natur/teknologi.

Bogen kan kombineres med følgende forløb:

ISBN 978-87-89423-72-2

Pris på Årstidsbøger

70 - 90 sider

Pris: 158 kr. + moms
Pris "Vi arbejder med foråret" 2. sortering (forside) 118 kr. + moms Gå til bestilling

# data[].attributes.attachment_link.title
Vi arbejder med foråret - tilbud netop nu!

# data[].attributes.attachment_link.description
Målgruppe: 1. - 3. klasse samt specialklassen Bogen indeholder bl.a.: Samtaleark Læsetekster på flere niveauer - bl.a. lille læsebog Opgaver Forsøg Spil Idé- og litteraturliste. Delemner i bogen: Bogen er i A4-format, så man nemt kan kopiere de opgaver, der passer til elverne i klassen. Udgangspunktet er dansk og natur/teknologi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Organisering af mål

​Herunder bliver eleverne præsenteret for de mål, der er for dette forløb. Du kan læse mere om, hvordan du kan arbejde med målene, her:
​Læring med læringsmål
Elever i børnehaveklassen vil have behov for at få hjælp til at reflektere over målene, hvorfor det er vigtigt, at målene gennemgås mundtligt i klassen.

Hvis eleverne har adgang til computer eller tablet, kan de bruge slideren til at vurdere sig selv. Hvis klassen ikke har computer eller tablet, kan målene printes ud, og eleverne kan tegne en smiley ud for hvert enkelt mål.

Uanset tilgang bør læringsmål for forløbet altid præsenteres for klassen. Læringsmål bliver derfor læst højt for eleverne. Giv plads til en mundtlig refleksion over målenes indhold. Eleverne har evt. brug for eksempler på, hvad målene indeholder.​​

# data[].attributes.attachment_link.description
​Herunder bliver eleverne præsenteret for de mål, der er for dette forløb. Du kan læse mere om, hvordan du kan arbejde med målene, her: ​Læring med læringsmål Elever i børnehaveklassen vil have behov for at få hjælp til at reflektere over målene, hvorfor det er vigtigt, at målene gennemgås mundtligt i klassen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi skriver marts måned og det betyder, at vi er gået ind i forårsmånederne. Det er nu ikke fordi vi har set meget forår endnu. Eller jo, det har vi nok - der er i hvert fald kommet vand nok! I min facebookgruppe fik jeg en henvendelse, om jeg ikke ville lave nogle opgaver med forårsord der matcher de sider, jeg har lavet med forskellige emner (Vi lærer ord). Og efter at have modtaget lidt ideer til ord, så har jeg nu fået lavet et materiale til forår. Der er lavet et "Vi lærer ord - forår" samt en "Bog om forår", som evt. også kan bruges. Siderne matcher materialet jeg lavede til efterår, så det er bygget op på samme måde. Håber der er nogen, som kan bruge det. Materialet kan findes på
Emner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi skriver marts måned og det betyder, at vi er gået ind i forårsmånederne. Det er nu ikke fordi vi har set meget forår endnu. Eller jo, det har vi nok - der er i hvert fald kommet vand nok!

# data[].attributes.attachment_link.description
Find ude-undervisningsforløb til alle fag og klassetrin i natur og kultur.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formål

At eleverne kan forbinde vinter og kulde med de livsbetingelser planterne har i skoven.

At eleverne erfarer, hvordan anemonen har tilpasset sig for at kunne blomstre tidligt på foråret.

At eleverne får kendskab til en del af årstidsrytmen hos træerne.

Forberedelse

Aktiviteten kræver ikke megen forberedelse, og kan eventuelt kombineres med en af de andre vinteraktiviteter.

Til aktiviteten skal du finde et løvskovsområde, hvor du er sikker på at der vokser anemoner.

Inden turen kan I tale lidt om vinteren:

Har den været mild eller hård?

Har der været meget frostvejr?

Hvad er det der sker, når det fryser?

Hvilke blomster kan I forvente at se ude i skoven?

Eleverne ved sikkert på forhånd, at der ingen blomster er i skoven om vinteren, men hvordan kan det være?

Sådan gør du

Find anemoner i det tidlige forår
Find et egnet område i skoven, hvor det er sandsynligt, at der vokser anemoner. Det skal være et område med løvskov. Skrab og grav forsigtigt nogle få centimeter ned i skovbunden. Her støder I på nogle lange rødbrune plantedele, der ligger filtret sammen. Hvad er det? Prøv at knække nogle af dem. Hvilken farve har de inden i?

Hvis I forsigtigt trækker dem op af jorden, vil I se at der sidder et lille krøllet blad i enderne. Er det en plante der er ved at springe ud, eller er den visnet? Hvad mon der ville ske, hvis en anemone sendte et blad op midt om vinteren?

Anemonens jordstængel + bittesmå anemoneblade.
Foto: Birger Furbo.

Løvtræer i det tidlige forår
Prøv også at se på løvtræerne i skoven. Lad eleverne undersøge grene og kviste på træerne:

Kan de se, hvor de nye blade vil komme?

Nogle af knopperne er helt grønne. Hvorfor er de ikke sprunget ud endnu?

Hvad mon der ville ske hvis træerne sprang ud om vinteren?

Hvornår springer træerne ud?

Lav et lille forsøg med træernes løvspring. Klip eller skær nogle kviste at træerne, og tag dem med hjem i klassen. Sæt kvistene i vand, og stil dem et lyst sted. Lad kvistene stå i et par uger, og iagttag hvad der sker med dem:

Er der nogle der springer ud, og hvilke er det i givet fald

Prøv at gentage forsøget om foråret, og se om det giver samme resultat.

Baggrund

Planter, vinter og frost
Vinteren er en hård tid for mange af skovens planter. De må på forskellig måde prøve at beskytte sig mod kulden, og samtidig gøre sig klar til foråret.

Hvis planternes blade bliver udsat for frost, så fryser det vand der er inden i dem, og så bliver deres celler ødelagt. Derfor er de fleste planter enten visnet helt bort (urter), eller også har de smidt deres blade (træer). Men hvordan kan de så forberede sig til foråret?

Anemonen
Anemonen er en af de planter, der blomstrer meget tidligt i skoven. Det sker allerede i april/maj. Anemonen er nødt til at blomstre før (bøge)træerne ovenover springer ud. For når træerne først har fået blade, så skygger de så meget, at der ikke kommer lys nok ned til anemonens blade i skovbunden. Anemonens blade skal bruge lys til at lave fotosyntese. Derfor skal anemonen være parat til at springe ud, lige så snart det bliver varmt nok om foråret. Det klarer den ved at forberede sig året inden.

Anemonen består af en lang rødbrun jordstængel, der vokser vandret 5-10 centimeter under jordoverfladen. Jordstænglen består hovedsageligt af stivelse. Det er det samme som kartofler indeholder, og anemonen sørger for at opbygge stivelsen om foråret, mens den blomstrer. Stivelsen skal senere bruges som en slags madpakke til plantens vækst. Om efteråret begynder jordstænglen nemlig at vokse, og for enden af hver stængel vokser der en ny blomst og blade frem. Men blomsten og bladene bliver under jorden, hvor der er lunt og frostfrit under alle de visne blade og sneen. De har bøjet nakken lidt, så de ikke bliver ødelagt af sten og jord, når de skal til at vokse. Her ligger de så og venter, og lige så snart det bliver forår og varmt igen, er de klar til at skyde op over jorden og blomstre. Anemonerne er i stand til at vokse meget hurtigt, fordi de kan hente næring (stivelse) fra deres madpakke i jordstænglen. Så blomstrer de, og sætter blade, og fylder madpakken op igen, og så kan det hele starte forfra.

Løvtræer
Løvtræerne smider bladene om efteråret, bl.a. for at de ikke skal blive ødelagt af frost om vinteren. Samtidig dannes der knopper og skud, hvor de nye blade sidder klar til at springe ud. Inden i knopperne er der stivelse, og når temperaturen falder omdannes det til sukker. Det er det samme der sker med kartofler når de bliver søde, efter de har været udsat for frost. Sukkeret gør, at saften i knopperne ikke fryser til is, og på den måde kan vores træer klare vintertemperaturer helt ned til - 50 grader. Sukkeret virker som en slags frostvæske i cellerne.

Knopperne kan ikke vokse samtidig med, at de bliver frosttålende (frostresistente), så derfor stopper de væksten sidst på efteråret. Man siger, at de hviler eller modnes. Knopperne hviler til foråret, hvor de så igen begynder at vokse og springer ud. Hvileperioden er delvis bestemt af træets indre rytme, der er afhængig af lys og temperatur. Derfor kan det være svært at få vintergrene til at springe ud, hvis man sætter dem i vand indendørs. Det er væsentligt nemmere om foråret, hvor det passer med træets naturlige rytme.

# data[].attributes.attachment_link.description
At eleverne kan forbinde vinter og kulde med de livsbetingelser planterne har i skoven. At eleverne erfarer, hvordan anemonen har tilpasset sig for at kunne blomstre tidligt på foråret. At eleverne får kendskab til en del af årstidsrytmen hos træerne. Aktiviteten kræver ikke megen forberedelse, og kan eventuelt kombineres med en af de andre vinteraktiviteter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formål

Formålet med forløbet er:

at eleverne undersøger, om de kan registrere en ændring i klimaet, ved at iagttage naturen - her tidspunktet for træernes løvspring om foråret.

at eleverne følger træernes løvspring igennem et forår.

at eleverne lærer træernes knopper, blade og blomster at kende.

at eleverne diskuterer deres resultater i en klimasammenhæng.

Forløbet her bygger på en enkel ide, som kan overføres til alle klassetrin. Læreren må bearbejde ideen, så den passer til klassen og omgivelserne.

Forberedelse

Forbered klassen ved at sætte dem ind i følgende - ud fra klassens niveau.

Hvad er vejr og hvad er klima
Vejr er det vejr du kan se, når du kigger ud af vinduet. Det forandrer sig hele tiden. En dag kan starte med strålende sol - og ende i regnvejr.

Klima er vejret målt over en længere årrække. Når man kigger over længere tid, danner der sig nogle mønstre, som f.eks. at det i Danmark normalt er koldt om vinteren - hvor koldt det bliver, hvor meget regn og sne der falder osv.

Klimaforandringer
Vi hører meget om klimaforandringer. Og dem kan du bl.a. læse mere om i Leksikon i artiklen Klima og træplantning. Men kan vi finde nogen metoder, hvor eleverne selv kan være med til at iagttage klimaforandringer i naturen? I forløbet her undersøger eleverne, hvornår træerne springer ud - og sammenligner træernes udspring i dag med træernes udspring for 100 år siden. Måske kan det vise os noget om forandringerne.

Træernes løvspring for 100 år siden
For 100 år siden kunne man hvert forår se to forstmænd (skovfolk) vandre rundt i Landbohøjskolens have - en stor park der ligger på Frederiksberg i København - og kigge på træernes knopper. Det var Johan Lange og en hr. Bruun, to lærere på Landbohøjskolen i København. De to forstmænd interesserede sig meget for træer - og de satte sig for at de ville undersøge, hvornår træerne sprang ud. Da det jo varierer med vejr og vind fra år til år, valgte de at undersøge det over en længere årrække.

Hvert eneste forår gik Lange og Bruun derfor hver dag ned for at se, hvordan det gik med træernes knopper. De besluttede, at et træ er sprunget ud, når knopperne er foldet halvt ud - eller "halvt udsprunget", som de skrev - og så noterede de i et skema, datoen for hver enkelt arts løvspring.

Lange og Bruun fulgte træerne i haven fra 1867 til 1915 - altså genne 48 år. Det er nu omkring 100 år siden. Deres iagttagelser er samlet i et skema i bogen "Træer og buske i skov og hegn" (1958), som jeg arvede efter min bedstemor. Skemaet viser de gennemsnitlige udspringsdatoer for en masse træer og buske. I noterne har datoerne for nogle af træernes vedkommende varieret med 14 dage. Her er gengivet de mest almindelige arter af træer og buske. Læg mærke til, at buskene tit springer ud først. I Baggrund kan du finde en tabel med alle de arter, som Lange og Bruun registrerede.

Skemaet kan du kopiere og skrive ud.

Træernes løvspring i dag
Lange og Bruuns iagttagelser giver os mulighed for at undersøge, om træernes udspringstider har forandret sig i løbet af de sidste 100 år - og det kan eleverne selv finde ud af, ved at følge træernes løvspring i løbet af et forår.

Det giver klassen mulighed for at lære udvalgte træer og buske at kende, både i deres vintertilstaned med knopper - under løvspringet, hvor knopperne brister til blade og blomster - og når bladene har foldet sig ud.

Her er et kopiark klassen kan benytte til bestemmelsen. Det kan du printe ud og laminere. Brug også opslagsbøger.

Du kan som lærer forberede dig ved at vælge nogle træer ud, som I skal følge og lære at kende. Lær træerne at kende ved at undersøge dem - og læse om dem. Du kan bl.a. bruge Leksikon her på siden.

Som du kan se af Lange og Bruuns oversigt, så forløber løvspringet over et par måneder - og du skal nok regne med, at det for nogle arter kan være forskudt i hvert fald 14 dage bagud. Klassen skal derfor gøre iagttagelser mange gange - evt. hver dag - eller hver uge.

Sådan gør du

Forberedelse i klassen
Sæt eleverne ind i problematikken med klimaforandringer og løvspring ud fra deres niveau - og diskuter den undersøgelse I skal gennemføre. Hvad tror eleverne undersøgelsen vil vise. Hvorfor? Kan undersøgelsen designes bedre?

Præsenter eleverne for forskellige udvalgte træarter, hvis de ikke kender dem i forvejen. Der er viden at finde i Skoven i Skolens Leksikon eller i opslagsbøger. Tal også om, hvornår I regner en knop for "halvt udsprungen".

Del eleverne i grupper, som arbejder godt sammen

I skal som sagt planlægge at kunne besøge de samme træer og buske flere gange i løbet af løvspringsperioden, som kan løbe over et par måneder.

Første gang
Første gang kan hele klassen undersøge træer og buske i et område sammen. Mange knopper vil endnu ikke være sprunget ud. Vælg nogle træarter ud, undersøg deres kendetegn og mærk dem med navne. I kan bruge en snor med et lille skilt i - eller at snitte en pind flad i den ene ende og spids i den anden, skrive træets navn på den og stikke den i jorden tæt på træet.

Hver gruppe noterer sig, om de forskellige træer og buske er sprunget ud eller ej. De kan evt. tage billeder af knopperne med mobiltelefoner og kameraer.

Lav et fælles skema i klassen, hvor elevernes iagttagelser bliver diskuteret og ført ind - og måske en tidslinje på væggen, hvor fotos af de forskellige træarters knopper, bark, blade, blomster kan sættes op, efterhånden som de kommer til. I kan også bruge hele eller pressede dele af træerne.

De følgende gange
De næste gange kan grupperne selv undersøge knopper og blade på de træer og buske, I har aftalt. Og de kan tage billeder.

Før jeres resultater ind i et fælles skema og på tidslinjen. Hver gruppe kan også lave sit eget skema og tidslinje.

Bearbejdning

Når eg og ask som de sidste træer er sprunget ud - og I har fundet ud af om sommeren bliver bleg eller går i vask - så kan eleverne bearbejde de samlede iagttagelser i grupper eller alle sammen i klassen. Se ideer til spørgsmål nedenfor.

Hvad bestemmer, hvornår træerne springer ud
Temperaturen og lyset har indflydelse på, hvornår træer og buske springer ud - men de to faktorer behøver ikke at have den sammen indflydelse på alle arter.
Lyset er det samme, som det var for 100 år siden - men temperaturen har forandret sig. I kan både undersøge, om det har flyttet på træernes udspringstider - og om der er forskel på, hvilke træarter som har flyttet deres udspringstider (og som så er mest påvirket af temperatur) - og hvilke som er tæt på hvor de var for 100 år siden (og som så er mest påvirket af lyset).
Hvad viser elevernes iagttagelser - Ideer til spørgsmål

Springer træer og buske tidligere eller senere ud i dag i forhold til for 100 år siden?

Hvorfor?

Gælder det alle træer og buske?

Er nogle arter mest påvirket af ændringer i temperaturen?

Er nogle arter mest påvirket af lyset?

Fortæller jeres resultater noget om klimaforandringer?

Hvad fortæller de?

Afrapportering
De større elever kan lave en form for rapport, hvor de sætter løvspring nu og for hundrede år siden op i diagrammer, diskuterer deres resultater, metoder, og diskuterer klimaforandringer.
De yngre elever kan f.eks. bearbejde deres nye viden i en stor fælles collage eller tidslinje på væggen.

Baggrund

Her er Lange og Bruuns komplette udspringsliste:

# data[].attributes.attachment_link.description
Formålet med forløbet er: at eleverne undersøger, om de kan registrere en ændring i klimaet, ved at iagttage naturen - her tidspunktet for træernes løvspring om foråret. at eleverne følger træernes løvspring igennem et forår. at eleverne lærer træernes knopper, blade og blomster at kende. at eleverne diskuterer deres resultater i en klimasammenhæng.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formål

Eleverne skal arbejde med optælling, måling og areal.

Forberedelse

Planlæg skovturen til april eller begyndelsen af maj, når anemonerne blomstrer. Udvælg et egnet skovområde: bøgeskov og f.eks. en nåleskov til sammenligning.

Snak med eleverne om planter generelt, hvad de består af, og hvilke krav planter skal have opfyldt for at holde sig i live og vokse. Snak også om, hvordan der mon ser ud i skoven netop nu.

Forbered også eleverne på de målinger I skal lave - og at de skal bruge rammer (cirkler, kvadrater eller firkanter) til at afgrænse et testområde. Her er muligheder:

Firkantede rammer (f.eks. 1 X 1 m)

Raunkjærs cirkler der dækker 0.1 m² (kan måske lånes i biologi)

Hullahopringe

Lige lange snore bundet sammen i enderne og som kan bruges som firkanter eller cirkler. (Hvis snorene skal dække 0.1 m² når de ligger i en cirkel, skal de være 1.12 meter lange. Hvis de skal dække 1 m² når de ligger i en cirkel, skal de være cirka 3.5 meter lange).

I forløbet her skal I grave enkelte planter op. Det falder udenfor den almindelige adgangsret i både private skove og statsskove. Det er derfor en god ide at spørge skovfogeden eller skovejeren om lov. Læs mere om adgang til skoven.

Sådan gør du
A. Tæl anemoner:
Besøg en bøgeskov mens anemonerne står i fuldt flor. Betragt tæppet af anemoner: Er der mange? Kan vi tælle hvor mange der er? Snak om hvordan man mon kan tælle antallet af blomster, og lad eleverne komme med forslag. Det vil måske nok være nødvendigt, at du leder snakken hen på muligheden for at tælle i et afgrænset område, f.eks. ved at bruge de firkantede eller runde rammer.

Hver elevgruppe udvælger sig et passende sted og lægger rammen ud i blomsterne. Først skal eleverne gætte hvor mange anemoner der er. Når elevgruppen er blevet enige om et gæt, skriver de det i gruppens skovnotesbog. Bagefter tæller de anemonerne i rammen, og noterer i skovnotesbogen hvor mange anemoner der faktisk er. Hvordan var gruppens gæt? Var der flere eller færre? Hvor mange flere eller færre?

Hvis eleverne har talt antallet af anemoner i en cirkel eller firkant, der er ca. 1 (eller 1/10) kvadratmeter, kan du hurtigt skridte et område af. Sammen med eleverne kan du nu beregne, hvor mange anemoner der vokser her. Selv om det måske 'kun' er dig som foretager beregningerne, kan eleverne få et indtryk af matematikkens anvendelse i lidt større målestok.

B. Mål anemonehøjden

Hvor høje er anemonerne? Eleverne gætter først på hvor høje anemonerne er, og noterer deres gæt i skovnotesbogen. Bagefter måler de anemonerne, og noterer den faktiske højde. Var der forskel på gættet og målt højde? Hvor meget? Notér i skovnotesbogen.

C. Anemoner og lys

Anemoner skal have lys for at kunne leve. Læg jer på ryggen og kik op i bøgetræernes kroner: Kommer der lys gennem grenene og ned til skovbunden? Hvor meget lys? Mål lysmængden ved hjælp af et pupilmeter og notér det i skovnotesbogen (det skal sammenlignes med måling i F).
D. Se hele anemoneplanten
Hver elevgruppe graver forsigtigt en anemoneplante op. Nede i jorden har anemonen en jordstængel. Hvordan var jordstænglen placeret i jorden - lodret eller vandret ? Snak om disse begreber i forhold til andre dele af planten og andre planter. Hvor lange er jordstænglerne? Hvad bruges jordstænglen til (se baggrund)?. Læg mærke til spidsen af jordstænglen - her dannes næste års skud.

Kan I få øje på anemonens rødder? Hvad bruges rødderne til? Tegn en anemoneplante.

E. Anemoner og vand

Pluk nogle anemoneblomster og sæt dem straks i vand. Tilbage på skolen tages halvdelen og sættes i et tomt (tørt) glas, mens de andre blive i glasset med vand (hæl vand på en gang i mellem). Hvad sker der?

Pluk til juni nogle blomster fra en tør mark/overdrev og lav det samme. Hvad sker der?

F: Lys og vækst under nåletræer

Besøg til sidst en nåletræsbevoksning for at sammenligne vegetationen i skovbund med resultaterne fra bøgeskoven.

Hvis der vokser anemoner her, så kan elevgrupperne gætte antal, tælle og notére i skovnotesbogen - selvfølgelig med brug af samme 1 m ² ramme som i bøgeskoven.

Sammenlign resultaterne i nåleskoven med bøgeskovens optællinger. Vokser der andre grønne planter her? Mål også mængden af lys ved hjælp af et pupilmeter, og sammenlign med målingerne i bøgeskoven.

Baggrund

Lys og skygge
Anemoner vokser ofte under bøg som er et skyggetræ. Når bøgetræernes blade er sprunget ud, kommer der ikke meget lys ned til skovbunden. Derfor sætter anemoner blade og blomster før bøgen springer ud. Når bøgen er sprunget ud får anemonerne ikke længere lys nok til deres fotosyntese. De visner, og efter nogen tid er de væk fra jordens overflade.

Jordstængel
Anemoneblomstens blomsterstængel udspringer fra en tyk jordstængel der ligger vandret nede i jorden. Denne jordstængel er en stængel og ikke en rod. Den indeholder oplagsnæring, og fungerer som en slags madpakke for anemonen. Den energi der bliver dannet ved fotosyntesen om foråret, bliver gemt som stivelse i jordstænglen, og bruges til spiringen året efter. Man kan se anlægget til næste års blade på jordstænglens yderste spids.

Rødder
Fra jordstænglen udgår med mellemrum nogle små, tynde tråde. Det er anemonens rødder. Dem bruger anemonen til at hæfte sig fast med og til at suge vand og næringsstoffer op med.

Stængel
Anemonens blomst og blade bliver løftet op i luften af en slank stængel der kun holdes stiv ved saftspænding. Anemonen vokser på fugtig bund, så der er tilstrækkeligt vand til at opretholde saftspændingen. Når I plukker anemonerne, kommer de hurtigt til at hænge med hovedet, fordi I har klippet forbindelsen til vandet i jorden over, så saftspændingen i stænglen ikke kan opretholdes. Anderledes er det med planter fra f.eks. det tørre overdrev. De er tilpasset dette mere tørre levested og har stive stængler med relativt meget styrkevæv.

Giftig
Den hvide anemone, som hører til ranunkelfamilien, indeholder i øvrigt en skarp og blæredannende saft, som er giftig ved indtagelse. Undgå at få saft fra planten i øjnene. Eleverne kan godt håndtere anemonerne og bagefter spise deres madpakker ude i skoven. Men de skal altså ikke spise planterne, hvilket de nok heller ikke har lyst til pga. den skarpe smag.

Kvadrater og cirkler
Eleverne i indskolingen har endnu ikke stiftet bekendtskab med f.eks. kvadrater, men hvis de til arbejdet med at tælle anemoner skal benytte en snor bundet sammen i enderne, vil det være en god idé at de kan lægge snoren i en firkant, der ca. har lige lange sider (og rette vinkler) - dette kan eleverne godt lære uden at der behøver at blive benyttet fagudtryk. Tilsvarende gør sig gældende, hvis snoren skal bruges ringformet. En Raunkjærs cirkel dækker et areal på 1/10 kvadratmeter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Eleverne skal arbejde med optælling, måling og areal. Planlæg skovturen til april eller begyndelsen af maj, når anemonerne blomstrer. Udvælg et egnet skovområde: bøgeskov og f.eks. en nåleskov til sammenligning. Snak med eleverne om planter generelt, hvad de består af, og hvilke krav planter skal have opfyldt for at holde sig i live og vokse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klik på det du har lyst til at læse om:

Forårsplanter

De planter, der er beskrevet herunder, blomstrer alle tidligt om foråret og udnytter det første forårslys. De har behov for hurtigt at kunne sætte blade, lave fotosyntese og blomstre, før de bliver overskygget af træernes blade. Behovet for hurtigt at kunne skyde, har de løst på forskellige måder:

Guldstjerne

Guldstjerne er en lille løgplante med gule stjerneformede blomster. Den blomstrer i perioden april-maj. Den vokser bedst, hvor jorden er løs og lidt fugtig. Hvis man graver planten op, kan man tydeligt se, at den ved roden har et lille løg. Løget er ikke en del af roden, men en del af stænglen. I løget har den oplagret næring, som en slags madpakke, og det kan den bruge af når den skal vokse tidligt om foråret.

Hvid anemone

Den hvide anemone er almindelig over det meste af Danmark, og kendes formodentlig af alle. Den blomstrer fra marts til maj inden træerne får blade. Anemonen har ligesom guldstjernen en madpakke, som den bruger af om foråret. Men i stedet for et løg har anemonen en jordstængel. Det er en lang, vandret, rødbrun stængel, som løber vandret i jorden. Anemone gemmer sin næring i jordstænglen - og når foråret kommer, vokser den nye anemoneblomst vokser op fra jordstænglen - og bruger energi fra den til at blomstre og sætte blade.

Vorterod hører også til en af vore tidligste forårsplanter. Den blomstrer i perioden marts-maj, og selve den gule blomst kan godt minde lidt om guldstjernens. Den er bare meget mere gul og blank - ja lysende gul faktisk.

Vorterod bryder sig ikke om at være dækket af visne blade, så du kan specielt finde planten langs veje og nær skovbrynet, hvor den kan danne tætte bestande, der helt dækker jorden. Vorterods rødder består af nogle små opsvulmede knolde, og det er dem der har givet den dens navn. I knoldene er der oplagret næring, som planten bruger, når den skal spire i det tidlige forår. Prøv selv at grave en plante op og kig på knoldene. De mørke knolde er de gamle, hvor næringen er brugt, og de lyse er de nye knolde, hvor der oplagres til næste forår.

Der findes flere arter af violer. De mest almindelige i skoven er skov-viol og krat-viol. De vokser almindeligt i skove og krat, og blomstrer i perioden marts-maj. Også violerne benytter sig af jordstængler, hvor de kan oplagre næring, så de hurtigt kan vokse om foråret.

Skovsyre er en lille spinkel urt med hvide blomster. Dens blade ligner meget kløverblade, og hvis du tygger på dem, kan du selv smage, hvorfor planten hedder skovsyre. Bladene smager meget syrligt og er gode at bruge i salat. I gamle dage brugte man skovsyre mod blærer og mundbetændelse.

Skovsyre blomstrer fra april-maj. Planten har meget tynde blade, så den kan klare sig steder, hvor der ikke er så meget lys. Derfor kan du både finde skovsyre i løvskov og nåleskov. Skovsyren har en tynd forgrenet jordstængel, som ligger lige under det visne løv. Her samler den næring til næste forår.

# data[].attributes.attachment_link.description
Klik på det du har lyst til at læse om: De planter, der er beskrevet herunder, blomstrer alle tidligt om foråret og udnytter det første forårslys. De har behov for hurtigt at kunne sætte blade, lave fotosyntese og blomstre, før de bliver overskygget af træernes blade.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her kan du læse lidt om, hvad der sker i skoven i marts måned - og finde ideer til planlægning af ude-undervisning om foråret. Klik på den hovedgruppe, som interesserer dig.

Lidt om marts

Marts måned er opkaldt efter den romerske krigsgud Mars - og det var årets første måned i den gamle romerske kalender. I den gamle danske kalender hed marts måned tordmåned efter den nordiske krigsgud Thor. Det er den første måned i foråret - og den måned hvor lyset for alvor får magt. Den 21. marts er det forårsjævndøgn - den dag hvor nat og dag er lige lange.

Normal temperatur: 2,1 grader

Den 1. marts står solen op klokken 7.02 og går ned klokken 17.43.

Den 31. marts står solen op klokken 6.45 - og går ned klokken 19.44.

Hvor meget er dagen blevet længere?

Kilde til vejr og lys: Naturkalenderen.

Skoven i marts

Marts er den første forårsmåned - og sollyset kan virke mærkelig skarpt i den vinterbrune og nøgne natur. Men i løbet af marts trækker solen urterne frem ad jorden - og skovens grønnes nedefra. Enkelte buske, som hyldebusken, springer ud.

Den første varme vækker mange dyr og planter af deres vinterdvale - og smådyr som biller og edderkopper løber omkring på varme dage. Også padder og krybdyr begynder at røre på sig, når temperaturen stiger og puster nyt liv i deres vekselvarme kroppe.

Fuglene begynder for alvor at synge - og fra syd kommer trækfugle som vibe, gransanger og hvid vipstjert. De trækfugle der har været i vinterkvarter i Danmark begynder at trække mod nord.

Lidt mere om skoven i marts

Link til ideer og aktiviteter

Følfod, martsviol, guldstjerne, rød hestehov og blå anemone er nogle af de allerførste forårsblomster i naturen. De bliver bestøvet af honningbier. Følg forårets blomster uge for uge. Lær dem at kende efterhånden som de kommer frem - og lave en skema over deres blomstring.

Lav også en blomsterpresse og et herbarium.

Nu stiger saften i birketræet. Hvis du vil smage birkesaft, så skær en 1.5 cm tyk gren af, og bind en flaske på gren-enden.

Egernet føder 3 - 7 nøgne, blinde unger i sin kuglerunde rede.

Grævlingen får også unger i grævlingegraven. Det er næsten et år siden at hannen og hunnen parrede sig. Fosteret har ligget i dvale 8 - 9 måneder, før det begyndte at udvikle sig. Det kaldes forlænget drægtighed. Et kuld grævlingeunger kan have forskellige fædre.

Musvitten synger sit "mu-svit, mu-svit, mu-svit" eller "titify titify titify". Hannen etablerer territorium med sin sang - og tiltrækker samtidig en hun.

"Én-to-tre-fire-fem-seks-syyyyv" - af samme grund synger guldspurvehannen.

Bogfinkehannen begynder at øve sig på sin trillende sang "Det det det kan jeg da li´lisså tit det ska´være". Det lyder som vand der falder. Først i april synger han rigtigt igennem.

I kan lære forårets fugle at kende med en fuglekikkert.

Hvis I ikke allerede har gjort det, så kan I nå det endnu. Byg en fuglekasse af brædder eller af en birketrille - og sæt den op til forårets fugle. De kan til gengæld hjælpe med at holde bestanden af insekter i ave.

Nogle steder spirer ramsløg frem i skovbunden med blade der dufter og smager af hvidløg - og som kan bruges i forskellige retter.

Nu spirer unge skud af brændenælde også fra jordstænglerne - de brænder som bare pokker og kan bruges i suppe. Tag handsker på, når I skal plukke dem.

En delaf de de musvåger, der har overvintret i Danmark trækker til mere nordlige ynglesteder. De samles f.eks. på Grenen ved Skagen, hvor de cirkler sig højt op på opdriftsvinde over land, før de stikker over Skagerak. Her kan du se dem med en god kikkert. Læs mere om musvåger.

Skovbrug i marts

I marts er begynder skovens folk at gøre klar til forårsplantningen ved at rydde plantepladser. Nogle steder sætter man vildthegn op omkring de arealer der skal tilplantes, så vildtet ikke spiser af de nye træer, der bliver plantet senere på foråret.

Hvis vinterstorme har væltet træer, skal de også ryddes væk med motorsaven.

Lidt mere om skovbrug i marts

Link til ideer og aktiviteter

Ude i skoven kan I finde fældede træer i skovbunden og kævler, tømmer og træstakke i vejkanten. Det er oplagt at bruge alle de former og rumfang i matematik.

Skovbruget producerer træ - og hvad bruger vi egentlig træ til idag? Hvis I gerne vil arbejde med træ og tal ude i virkeligheden, kan I besøge en tømmerhandel i matematik.

Jagt i marts

I marts er der ingen jagt. Dyrenes yngletid er i fuld gang - og så skal de ikke forstyrres.

Til gengæld kan jægeren arbejde med vildtpleje, dvs. at plante vildthegn og læbælter, hvor vildtet kan finde læ og føde. Hvis klassen kan hjælpe en jæger med at plante et stykke jord til, kan den måske senere på året komme med på jagt (se også nedenfor).

En del af de trækfugle der har overvintret i Danmark begynder at trække mod nord. Det gælder f.eks. knortegæs, bramgæs og kortnæbbet gås - men også rovfugle som musvåger og fjeldvåger. Fra syd kommer skovsneppen og dobbeltbekasinen til landet.

Havørreden trækker ud af det ferske vand i åen - og ud i havets saltvand. Havørreden er sulten ovenpå vinteren - og er du heldig kan du fange den langs kysten.

I marts fælder kronhjorten sit gevir. De ældste hanner fælder geviret først - og det ændrer på rangordenen mellem hannerne (hjortene), så de yngre, der stadig har gevir pludselig er de stærke. Så snart alle gevirer er tabt er den gamle rangorden dog etableret igen.

Det tabte stænger indeholder masser af kalk - og bliver desværre hurtigt spist af mus. At finde en kastestang af kronhjort er en sjældenhed, men du skal prøve at lede ved grøfter og hegn, hvor krondyrene springer over. I springet rykker det i kroppen på dyret, så det taber stængerne, der sidder løst på hovedet. Finder du en stang, så led videre. Ofte ligger den anden tæt ved. Når kronhjorten taber den første bliver der ubalance og hjorten ryster på hovedet, for at få den anden af også.

Til gengæld fejer det lille rådyr den bløde bast af sit nye gevir, til stor gene for træer og buske, der kan få beskadiget bark og grene af al den virak. Kig i skoven efter fejemærker.

Tag ud og se på de overvintrende fugle - og på de fugle der tager på træk. I kan forberede jer ved at læse om fugle - jagtbare som fredede.

Klassen har mulighed for at komme med på jagt i jagtsæsonen (mest efterår og vinter) - og for at arbejde med jagt i alle fag. Skoven i Skolen har i samarbejde med Danmarks Jægerforbund og Tolvmandssektionen udviklet et undervisningsmateriale om jagt for mellemtrinnet, der består af:

a. "På jagt med Skoven i Skolen" - et kerneforløb, hvor klassen kommer med på jagt. Til kerneforløbet er knyttet en lang række kopiark til forberedelse og bearbejdelse af jagten. Øverst i kerneforløbet finder du link til hele jagt-materialet - og overblik.

b. Et fagligt forløb for hvert af mellemtrinnets fag, der har jagt som tema - og som kan kobles på kerneforløbet. Se kolonne til højre.

c. En række leksikonartikler om jagt og jagtbare arter.

d. En række jagtaktiviteter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her kan du læse lidt om, hvad der sker i skoven i marts måned - og finde ideer til planlægning af ude-undervisning om foråret. Klik på den hovedgruppe, som interesserer dig. Marts måned er opkaldt efter den romerske krigsgud Mars - og det var årets første måned i den gamle romerske kalender.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lav søde billeder ved at folde paraplyer ud af papir, der er malet med Vandfarve. Du kan male papiret på mange måde - enten med barnets fingeraftryk eller med pensel.

Tegn en figur på et stykke papir og lim paraplyen på, så det ser ud som om figuren holder paraplyen.

Sådan gør du

Dekorér papir i A5-format med Vandfarve. Lav fine mønstre eller brug fingeren til at lave prkker med. Det vil mange børn helt sikkert elske. Hav et stykke køkkenrulle ved siden af, som barnet kan tørre penslen eller fingeren i.

Lad vandfarven på papiret tørre helt.

Fold papiret i en harmonika på den lange led - hele vejen over. Folderne skal være ca. 1 cm.

Fold på midten.

Saml enderne på midten med et stykke tape.

Kom lim bagpå paraply-toppen og læg piberenseren på.

Put en klemme omkring og lad det tørre i ca. 10 minutter.

Du kan god lime en perle i toppen af paraplyen, mens den tørrer med klemmen på.

Mens paraplyen tørrer kan du tegne figuren, der skal holde paraplyen på et stykke karton eller papir i A4-størrelse.

Tag klemmen af og fold paraplyen ud.

Lim paraplyen på kartonet med figuren på, så det ser ud som om, den holder paraplyen.

Hæng den til pynt på væggen eller giv den i gave.

SE OGSÅ: Lav søde larver af pomponer og klemmer Køb regnbuekarton her (reklamelink)
Du kan også lave en fin luftballon ud af regnbue karton

# data[].attributes.attachment_link.description
Lav søde billeder ved at folde paraplyer ud af papir, der er malet med vandfarve. Du kan male papiret på mange måde - enten med barnets fingeraftryk eller med pensel. Tegn en figur på et stykke papir og lim paraplyen på, så det ser ud som om figuren holder paraplyen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Godt nok stikker karsen på disse pindsvin ikke, men det er da bare en super sjov idé med disse karsepindsvin. Børnene synes helt sikkert også, at det er super sjovt både at lave og at følge med i som karsen vokser frem.

Sådan gør du:

- Klip en fod af en gammel nylonstrømpe, så den er lang nok til pindsvin og at binde knude til afslutning.

- Fyld gamle nylonstrømper om med vat. Hvis det er lidt fugtigt er det nemt at forme snuden spids, når du presser vattet ned i nylonstrøpen. Denne strømpe er lidt afmærket/tykkere i foden, det er derfor at snuden er lidt mørkere.

- Afslut med at binde en stram knude, som du kan gemme under maven af pindsvinet.

- Lim evt. en lidt mørkere nylonstrømpestump på som snude og afslutning på pindsvinet. Sæt en knap på for enden som snude

- Lim knapper på som øjne.

- Læg karsefrøene i lidt vand, før I smører dem på i et tæt lag.

- I løbet af kort tid vil der pible de fineste grønne og ikke-stikkende pigge frem.

Idéen er indsendt af Kristina Poulsen. Tusind tak for det.

Plant din egen karse

Køb sæt med huse og figurer til at plante karsefrø i her (reklamelink)

# data[].attributes.attachment_link.description
Godt nok stikker karsen på disse pindsvin ikke, men det er da bare en super sjov idé med disse karsepindsvin. Børnene synes helt sikkert også, at det er super sjovt både at lave og at følge med i som karsen vokser frem.

# data[].attributes.body
Sommerfugle

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det skal du bruge

Papir

Tuscher eller maling

Disse sommerfugle er så dekorative, og vi har heldigvis fået lov at videregive de fine sort/hvidtegninger til at printe ud, så dine børn selv kan farvelægge dem. Print dem ud, mal dem i skønne farver og klip dem ud. De kan pynte flot på en opslagstavle hængt op med en knappenål eller du kan lime dem på pap eller en æske. Strø dem henover et bord, når I får frokostgæster.

Download blot pdf-filen og print ud. God fornøjelse.

Tegningerne er fra Facebook-siden Skidt & Kanel, som en kreativ børnehavepædagog står bag.
Annonce:

sommerfugleprint.pdf

# data[].attributes.attachment_link.description
Disse sommerfugle er så dekorative, og vi har heldigvis fået lov at videregive de fine sort/hvidtegninger til at printe ud, så dine børn selv kan farvelægge dem. Print dem ud, mal dem i skønne farver og klip dem ud. De kan pynte flot på en opslagstavle hængt op med en knappenål eller du kan lime dem på pap eller en æske.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er sjovt for børn at se noget vokse op og intet er så simpelt at dyrke som karse. Lav disse fine fugle til påske eller andre tidspunkter på året. En dejlig forårsaktivitet er det i hvert fald. Skønt i det tidlige forår, mens vi går og venter på at alt spriger ud.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er så sundt for børn at komme ud i naturen. At grave i jorden og finde en regnorm. Eller kommer ud under trækronerne og finde grankogler.

Og vi er så heldige, at kunstner Maria Permin har lavet det fineste "skattekort" til at gå på skattejagt i naturen med.

Det er meningen, at du printer "skattekortet" ud til så mange børn, som skal med på skattejagt. Og så tager I det med ud på jagt efter alt det, der er tegnet på arket. Der er små firkanter til at krydse af, når man har fundet tingen.
Print "skattekortet" ud her
En mulighed er også, at barnet har kortet, og så kan der måske godt gå en hel sommer med at få krydset det hele af. Du kan jo love en lille gave eller at I hygger jer med hjemmebio eller et eller andet, når alt er krydset af.

Når alt er krydset af, kan I hænge det fine "skattekort" op på væggen til pynt. Måske endda ramme det ind. Den er jo nærmest en hel plakat i sig selv. Du kan jo også printe den ud i A3, hvis du har mulighed for det. Kunne blive super flot.

Jeg siger i hvert fald tusind tak til kunstner Maria Permin. Hun har lavet plakaten helt specielt til Kreativ med Ungerne. Hun er i øvrigt min rigtig gode veninde. Hun er så vildt dygtig, og du kan se hendes værker på hendes hjemmeside. Rigtig flotte malerier og prints.
Se Maria Permins hjemmeside her

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er så sundt for børn at komme ud i naturen. At grave i jorden og finde en regnorm. Eller kommer ud under trækronerne og finde grankogler. Og vi er så heldige, at kunstner Maria Permin har lavet det fineste "skattekort" til at gå på skattejagt i naturen med.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Joan Eriksen | Tekstildesign og undervisningsmaterialer

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
kreative og danskfaglige opgaver til forår

# data[].attributes.attachment_link.description
Elevopgaver og undervisningsmaterialer til forår

# data[].attributes.body
Lille film om forår

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et tema med fokus på vores vidunderlige, vilde verdenen. Se en række naturfilm om vilde dyr - lige fra grønlandshvalen til pindsvinet i baghaven.

Robotten Will-bot og zebraen Zøren, Josefine på bondegården og Tobias i naturen, den lille hjælper og Snuden, der rejser hjemmefra. Du kan møde dem alle her i denne samling af kvalitetsfilm for...

INTERVIEW. Instruktør Laila Hodell fortsætter sporet fra den prisbelønnede "Biernes by" med dokumentarserien "De små vilde", som med et barns nysgerrighed går på jagt efter de dyr, vi kan møde i...

Kan ses på Filmcentralen.

Om sommeren kan man fange krabber fra badebroen, og Lara er nysgerrig efter at få fingrene i en sådan krabat. Rogvi og Alexander går på jagt efter haletudser nede ved vandhullet, for drengene er...

Instruktør: Laila Hodell

Se Filmen

Kan ses på Filmcentralen.

Tobias sidder og tegner trolde og venter på Karl, som er på vej. Han vil have ham med på troldejagt. Med bue, stok og rygsæk, går de ud i vinterlandet og leder efter spor. De ser hjort, musvåger...

Instruktør: Laila Hodell

Se Filmen

# data[].attributes.attachment_link.title
De små vilde: forår | Filmcentralen - Filminstituttets streamingsite

# data[].attributes.attachment_link.description
Et tema med fokus på vores vidunderlige, vilde verdenen. Se en række naturfilm om vilde dyr - lige fra grønlandshvalen til pindsvinet i baghaven. Robotten Will-bot og zebraen Zøren, Josefine på bondegården og Tobias i naturen, den lille hjælper og Snuden, der rejser hjemmefra. Du kan møde dem alle her i denne samling af kvalitetsfilm for...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dovendyr og lygtefisk, små prinser og gavmilde pindsvin, fantasivenner og dyr, der laver stensuppe. Du kan møde dem alle her i denne samling af kvalitetsfilm for børn over 3 år. Filmene er...

Kan ses på Filmcentralen.

Det er efterår, og de kølige dage kommer. Fuglene trækker mod syd - mod sommer. Den lille grå ulv vil også flyve afsted med trækfuglene til varmere lande. Men ulve har ingen vinger, og hvad gør...

Instruktør: Natalia Malykhina

Se Filmen

Kan ses på Filmcentralen.

Sommeren er her med nætter så korte. Og Ulvens fødselsdag er ikke langt borte. Den lille grå ulv ønsker sig en kage med lys på til sin fødselsdagsfest. Alle ved, at kager ikke vokser på træerne...

Instruktør: Natalia Malykhina

Se Filmen

# data[].attributes.attachment_link.title
Den lille grå ulv - Forår | Filmcentralen - Filminstituttets streamingsite

# data[].attributes.attachment_link.description
Dovendyr og lygtefisk, små prinser og gavmilde pindsvin, fantasivenner og dyr, der laver stensuppe. Du kan møde dem alle her i denne samling af kvalitetsfilm for børn over 3 år. Filmene er... Det er efterår, og de kølige dage kommer. Fuglene trækker mod syd - mod sommer.