# data[].attributes.body
Imperialismilla tarkoitetaan siirtomaiden poliittista, sotilaallista ja taloudellista alistamista. Se oli voimakkainta v. 1870-1914

# data[].attributes.body
Afrikka jaettiin lähes kokonaan eurooppalaisten valtioiden kesken ja heillä oli siellä keskenään omia tavoitteitaan. Esimerkiksi Iso-Britannialla oli päämäärä rakentaa siirtomaaketju Kairosta Kapkaupunkiin, Saksa kuitenkin tyrmäsi "hankkeen" valloittamalla Itä-Afrikkaa.

# data[].attributes.body
Eurooppalaiset maat myös harjoittivat imperialismia myös Aasiassa. Britit ja Ranska suurimmat maat. Britannian takia syntyi vuonna 1839-1842 oopiumsota, kun he halusivat myydä sitä, vaikka se oli kiellettyä Kiinassa.

# data[].attributes.headline
1800-luvun kansainvälinen politiikka (status quo murenee)

# data[].attributes.subject
1800-luvun kansainvälinen politiikka (status quo murenee)

# data[].attributes.body
Euroopassa ei oltu käyty suursotia sataan vuoteen, jonka takia sodan kauhut olivat unohtuneet. Wienin kongressissa tasapainoperiaate alkoi mureentua, koska teollistuminen ja imperialismi muuttivat valtioiden välisiä voimasuhteita. --> Syntyi kilpailua valtioiden välille ja Status quo tila alkoi hajota.

# data[].attributes.body
Status quon murenettua, voimakkaita nationalismivaltioita olivat Itävalta-Unkari. Vahvistuva nationalismi korosti paremmuutta muihin kansoihin verrattuna ja kilpailu kansojen välillä kiihtyi.

# data[].attributes.body
Preussin johdolla pienet saksalaisruhtinaskunnat yhdistyivät Preussin johdolla Saksan keisarikunnaksi vuonna 1871. Yhdistyi voitettuaan Itävalta-Unkarin ja Ranskan sodassa 1870-71. Yhdistymisen seurauksena Saksa pystyi kehittäytymään taloudellisesti ja sotilaallisesti vahvaksi. (raaka-aineet, sijainti, laivaston kehitys)

# data[].attributes.body
Euroopan nationalismin seurauksena syntynyt jännite laukesi vuonna 1914, kun Itävalta-Unkarin kruunuperillinen Frans Ferninand ja hänen vaimonsa ammuttiin. (Sarajevon laukaukset). Syyllisenä Itävalta-Unkarin mielestä oli naapurimaa .Serbia

# data[].attributes.body
Suurimmat ympärysvallat olivat Venäjä, Iso-Britannia, Ranska ja Serbia
Keskusvalloista merkittävimmät valtiot olivat Itävalta-Unkari, Saksa ja Turkki.
Sodassa Keskusvallat olivat ympärysvaltoja vastakkain.

# data[].attributes.body
Itävalta-Unkari julisti sodan Serbiaa vastaan, kun se ei suostunut vaatimuksiin. Venäjä pian liittyi sotaan mukaan Serbin puolelle, jolloin I-U:n liittolainen Saksa julisti sodan Venäjää vastaan. --> Eteni dominoefektin lailla monien maiden julistaessa toisilleen sodan ja liittyen mukaan. Sodan alussa käytiin paljon merkittäviä taisteluja (esim. Tannebergin taistelu), jonka jälkeen sota laantui asemasodaksi ja valtiot yrittivät nujertaa toisensa raaka-aineiden ja armeijan ylläpidon huolehimisella, jotta toisella osapuolella loppuisi. Sota ratkesi Yhdysvaltojen liityttyä mukaan, joka johti Saksan keisarikunnan romahtamiseen.

# data[].attributes.body
Lopullinen rauha julistettiin Pariisin Versaillesissa, jossa Saksaa rangaistiin voimakkaasti.
Ensimmäinen maailmansota muutti paljon euroopan valtioita ja Esimerkiksi Venäjän keisarikunta ja Itävalta-unkari hajosi.

# data[].attributes.body
Natsi-Saksan nousu. Saksan kärsittyään tappion ensimmäisessä maailmansodassa maan suurimmaksi puolueeksi nousi Hitlerin  NSDAP. Hitler oli taitava esiintyjä ja puhuja, joka lupasi hyvän talouden ja toi kansalaisille itsevarmuutta. Hitleristä tehtiin valtion kansleri vuonna 1933 ja Hänestä tuli pian maan diktaattori, jolloin kansalaisilta lähti perusoikeudet.

# data[].attributes.body
Toinen maailmansota alkoi kun Saksa hyökkäsi Puolaan vuonna 1939. Liittoutuneet joutuivat julistamaan sodan Natsi-Saksaa kohtaan Hitlerin jatkuvien huijausten takia. Saksa teki hyökkäämättömyyssopimuksen Neuvostoliiton kanssa ja näin turvasi ettei joudu kahden rintaman sotaan.

Akselivalloissa olivat Natsi-Saksa, fasistinen Italia ja Japani. Saksa hyökkäsi Ranskaan ja salamasota taktiikoilla valloitti sen nopeasti samoin kun Puolan aiemmin. Sotaa käytiin myös Pohjois-Afrikassa ja Tyynellä valtamerellä.

Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon 1941 ja aluksi menestyi siellä hurjaa tahtia. Hitlerin antamat käskyt koituivat kuitenkin lopuksi Saksan kohtaloksi Itärintamalla ja siitä alkoi vetäytyminen kohti Berliiiniä.
Myös Japanin sotamenestys heikkeni kun Yhdysvallat valloittivat saaria takaisin heiltä yksi kerrallaan.

# data[].attributes.body
Italia antautui ensimmäisenä. 1944 Normandian maihinnousujen seurauksena Saksan kohtalo oli jo sinetöity. Ja lopulta Neuvosto armeija saavutti Berliinin ja Saksa antautui ja Hitler vaimonsa kanssa teki itsemurhan. Lopulta Yhdysvallat tiputti kaksi  atomipommia Japaniin jonka jälkeen Japani antautui ja sota oli ohi. Monet saksalaiset tuomittiin sotarikoksista kuolemaan

# data[].attributes.body
Toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen suhteet kylmenivät. Ensimmäinen kriisi syntyi Saksan kukistamisen jälkeen, jolloin Neuvostoliitto pelkäsi Yhdysvaltojen tekevän Saksasta kapitalistisen ja Yhdysvallat pelkäsivät Neuvostoliiton ajavan kommunismia. Jännitteitä lisäsi, kun Yhdysvallat pudottivat Stalinilta kysymättä atomipommit Japanissa vuonna 1945.

# data[].attributes.body
Eurooppa jakautui kahtia toisen maailmansodan jälkeen Länsivaltoihin ja Neuvostoliiton etupiirin. Kylmän sodan edetessä Yhdysvallat luopuivat eristäytymispolitiikastaan ja vuonna 1947 Trumanin oppi alettiin ottamaan käyttöön (Yhdysvallat tukivat kaikkia demokraattisia hallituksia) Euroopan vapaille hallituksille Yhdysvallat tarjosivat myös tukeaan Marshall-apuna.

# data[].attributes.body
- Kommunistien nousu valtaan Kiinassa 1949 muutti suurvaltapoliittisia voimasuhteita Aasiassa. Yhdysvallat huolestuivat tilanteessa ja alkoivat toteuttamaan Trumanin oppia myös Aasiassa.
- Pohjois-Korean kommunistijohtaja Kim iI-Sung halusi hyökätä ja saada hallintaan koko Korean niemimaan. Stalin antoi hankkeelle suostumuksensa uskoessaan aluksi, ettei Yhdysvallat puuttuisi tapahtumiin. Pohjois-Korea sai haltuunsa Neuvostoliitolta sotakalustoa ja asiantuntijoita, mutta ei varsinaisia joukkoja.

# data[].attributes.body
- Pohjois-Korean vahvat asevoimat hyökkäsivät kesäkuussa 1950 etelään, Etelä-Korean vastarinta romahti nopeasti. Lännessä Kiinaa ja Neuvostoliittoa pidettiin sodan alottajina.
- Yhdysvallat puuttuivat kommunismin leviämisen pelossa halusivat puuttua asiaan ja saivat YK:lta luvan auttaa Etelä-koreaa.
- YK:n lipun alla sotineet (pääosin amerikkalaisia) joukot työnsivät kommunistit takaisin aina Pohjois-Korean rajojen sisäpuolelle ja jopa Kiinan rajalle asti. Kiinalaiset saivat amerikkalaiset työnnettyä takaisin 38. leveyspiirin yli, jonne rintamalinja vakiintui 1953.
Kim Il-sung teki maasta kommunistisen diktatuurivaltion, jota nykyään johtaa hänen pojanpoikansa Kim Jong-un.

# data[].attributes.body
Kansainvälinen yhteisö päätti Geneven sopimuksessa 1954, että Vietnam jaetaan Etelä-ja Pohjois-Vietnamiin. Etelä-Vietnam lupasi järjestää vapaat vaalit, mutta sitä ei tehty. He tiesivät, että kansa olisi suistanut vallasta sen hetkisen johdon. Etelä-Vietnamissa oppositioliike alkoi tekemään hyökkäyksiä valtaapitäviä vastaan ja Pohjois-Vietnam tuki tätä oppositiota. Etelä-Vietnam alkoi saamaan tukea Amerikasta ensin aseina ja sotilasasiantuntijoina. Samoin Pohjois-Vietnamia tuettiin Neuvostoliitosta ja Kiinasta. Amerikkalaiset liittyivät sotaan ilmapommituksilla ja sissitoiminnalla jo 1950-luvun lopulla. Vuonna 1963 ensimmäiset Amerikan maajoukot liittyi sotaan. Sota oli nuorille jenkkisotilaille vaikea koska vihollinen kävi ns sissisotaa eikä heidän vaatetusta erottanut aina siviileistä. Tämän johdosta amerikkalaiset syyllistyivätkin sodan aikana monien siviilien tappoon ja kun nämä teot tuli Yhdysvaltojen kansalaisille esille oli painostus sotaa vastaan noussut jo liian suureksi ja Yhdysvallat vetäytyivät Vietnamista. Myöhemmin Pohjois-Vietnam valloitti etelän. Sota sai myös perus kansalaiselle varsin vastenmielisen kuvan sodasta.

# data[].attributes.body
Kuuban kriisin taustalla olivat USA:n Turkkiin sijoittamat keskimatkan ydinohjukset ja tähän vastauksena alkanut Neuvostoliiton ydinohjusten sijoittaminen Kuubaan. Kriisi oli lähellä aloittaa avoimen sodan, joka olisi saattanut laajeta ydinsodaksi ja kolmanneksi maailmansodaksi. Yhdysvallat eivät pitäneet siitä että Kuubasta oli tulossa kommunistinen valtio ja sinne asetettaisiin Neuvostoliiton ydinkärkiä. Yhdysvallat tekivät Kuuban ympärille kauppasaarron.  Neuvostoliitto oli poistanut väliaikaisesti käytöstä kaikki ydinreaktorilla varustetut aluksensa K-19:llä sattuneen vakavan onnettomuuden johdosta. Kuuban lähistöllä dieselkäyttöisten alusten päälliköillä oli vapaat valtuudet käyttää ydinaseita, ilman Moskovasta tullutta erillistä suostumusta. Sukellusvene B-59:n kapteeni Savitski oli aikeissa laukaista ydinkärjellä ladatun torpedon amerikkalaisia sota-aluksia kohti. Veto-oikeudellaan ylempiarvoinen laivastoupseeri Arhipov kuitenkin esti tämän. Lopulta Neuvostoliitto lupasi poistaa ydinkärjet Kuubasta jos Yhdysvallat poistaisivat omansa Turkista.

# data[].attributes.body
Jännite alkoi vähentyä suurvaltojen välillä ja niitä pyrittiin liennyttämään. Liennytys huipentui vuonna 1975 Helsingissä pidetyssä kokouksessa, jossa luvattiin kunnioittaa Euroopan valtioiden rajoja, pidättäytyä aluevaatimuksista ja pyrkimään ratkaisemaan ristiriidat rauhanomaisesti.
- Kansainvälinen tilanne muuttui suuresti, kun Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeriksi valittiin Mihail Gorbatsov vuonna 1985.
- Gorbatsov alkoi ajamaan rauhaa ja aseistariisuntaa vastakkainasettelun sijaan.

# data[].attributes.body
- Itä-Euroopan kommunistiset kansandemokratiat alkoivat ajoittain kapinoivaan ja pyytämään lisää vapautta Neuvostoliiton alaisuudesta. Sen seurauksena kommunistinen aate alkoi murenemaan.
- Vuonna 1989 monien maiden itsenäisyystoiveiden  ja vallankumous yritysten takia Gorbatsov ilmoitti luopuvansa Breznevin-opin (Kerran sosialistiseksi muuttunut maa pysyy aina sosialistisena).
Seurauksena monet uudistusliikkeet Itä-Euroopan valtioissa sai vauhtia.

# data[].attributes.body
- Ukraina avasi syyskuussa 1989 Itävallan puoleisensa rajansa, jolloin Itä-Saksalaiset pystyivät matkustamaan Länsi-Saksaan. .
- Seurauksena syntyi valtavat mielenosoitukset, joissa saksalaiset vaativat rajojen avaamista. --> Muuri murrettiin marraskuussa 1989, jolloin Saksa Neuvostoliiton vastustamisesta huolimatta yhdistyivät vuonna 1990.
-Monet Itä-Euroopan maat ottivat Saksasta mallia ja ryhtyivät demokraattisiksi syrjäyttäen kommunismin ja lopulta itsenäistyivät Neuvostoliiton hajotessa 1991 joulukuussa. Syitä hajoamiselle oli mm. heikko talous, kommunismin aseman heikentyminen ja kansalaisten vapauden halu.