# data[].attributes.body
Miksi kolumnin kirjoittajan mielestä on lottovoitto syntyä Suomeen? Mitől asiat toimivat Suomessa hyvin?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Todennäköisyys sille, että lapsi kuolee Suomessa ennen viidettä ikävuottaan, on erittäin pieni, kirjoittaa Rajkumar Sabanadesan.

Kolumni

Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä.
> Kaikki kolumnit löydät täältä
> Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
Kaksivuotias poikani sairastui syyskuun lopulla yllättäen. Emme ensin ymmärtäneet, miten vakavasta asiasta oli kyse. Vasta keuhkokuvista näkyi että hänellä oli vakava keuhkokuume. Hän tarvitsi leikkauksen nesteen poistamiseksi keuhkoista. Leikkauksessa selvisi, että keuhkot olivat niin tulehtuneet, että hän tarvitsi vielä toisenkin leikkauksen.

Itse leikkaukset menivät hyvin, mutta kun lasta siirrettiin leikkaussalista teho-osastolle toipumaan, tuli hengenvaarallinen komplikaatio.

Ne tunnit, joiden aikana odotimme huolesta suunniltamme, selviääkö lapsemme, olivat varmasti elämämme pisimmät. Kaikki meni lopulta hyvin. Robin toipui suorastaan huimaa vauhtia.

Suomen alhainen lapsikuolleisuus oli lapseni hengenvaaralliseen tilanteeseen asti vain luku.

Suomessa on maailman toiseksi alhaisin lapsikuolleisuus. Todennäköisyys sille, että lapsi kuolee Suomessa ennen viidettä ikävuottaan, on erittäin pieni.

Kotimaassani Sri Lankassakin tilanne on kohentunut paljon, mutta silti alle viisivuotiaan todennäköisyys kuolla on nelinkertainen Suomeen verrattuna. Korkein lapsikuolleisuus on tällä hetkellä Somaliassa. Somaliassa lapsella on Suomeen verrattuna 40-kertainen todennäköisyys kuolla ennen kuin täyttää viisi.

Suomen alhainen lapsikuolleisuus oli lapseni hengenvaaralliseen tilanteeseen asti vain luku. Nyt mietin lähes päivittäin, miten uskomattoman onnekkaita olimme.

Kun Robinin tilanne oli kriittinen jopa suomalaisessa yliopistosairaalassa, on todennäköisyys sille, että lapseni olisi vastaavassa tilanteessa selvinnyt hengissä jossakin muussa maassa aika pieni.

Moni psykologiaa lukiossa opiskellut muistaa varmasti Maslowin tarvehierarkian. Siinä ajatuksena on, että ihmisellä on viidenlaisia tarpeita. Nämä tarpeet ovat keskenään hierarkkisessa järjestyksessä. Vasta kun alemman tason tarpeet on tyydytetty, meillä on voimavaroja kokea muita tarpeita.

Alimman tason tarpeet ovat fysiologisia perustarpeita eli esimerkiksi ravinto ja uni. Seuraavalla tasolla on turvallisuus, eli tarve suojautua vaaroilta. Sitten on rakastetuksi ja hyväksytyksi tulemisen tarve. Vasta näiden jälkeen tulee tarve saada arvostusta, ja lopulta tarve toteuttaa itseään.

Suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan perusajatus on, että jokaisen perustarpeet pyritään tyydyttämään. Kenenkään ei haluta näkevän nälkää. Asunnottomuuttakaan ei esiinny sellaisessa mittakaavassa kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa.

Suomessa on hyvin voimakas yhteisymmärrys siitä, että vakavasti sairastuneen tulee päästä hoitoon riippumatta henkilön varallisuudesta. Suomessa ajatellaan, että jokaisella on oikeus laadukkaaseen erikoissairaanhoitoon.

Perusasiat ovat kunnossa, kun Suomessa väitellään siitä, pitäisikö julkisten vessojen olla sukupuolineutraaleja tai saako koulun joulujuhlassa laulaa virsiä.

Täällä ei tarvitse pelätä pommitusta tai Isisiä, kuten vaikkapa Syyriassa. Toisin kuin Yhdysvalloissa, täällä ei käydä keskustelua siitä, pitäisikö kaikilla olla oikeus maksuttomaan terveydenhuoltoon. Täällä ei myöskään pohdita, pitäisikö valtion järjestää lapsille edullista varhaiskasvatusta, kuten Briteissä.

Se, että sain tänäkin vuonna viettää isänpäivää poikani kanssa leikkien, johtuu suurelta osin siitä, että satumme asumaan Suomessa. Olen siitä pakahduttavan kiitollinen.

Vaimoni on monesti harmitellut, ettei Suomessa juhlita Pohjois-Amerikasta tuttua kiitospäivää. Hän ehdotti joskus, että voisimme käyttää itsenäisyyspäivää tähän tarkoitukseen. Ideana ei toki ole kalkkunan syöminen tai muutenkaan amerikkalaisten tapojen tuominen suomalaiseen itsenäisyyspäivään. Mutta ehkä voisimme pysähtyä ajattelemaan, mistä kaikesta saamme olla kiitollisia.

Itsenäisyys on tietysti asia, josta voi ja pitääkin olla kiitollinen. Mutta suomalaisilla on valtavasti muitakin kiitollisuudenaiheita, eikä tekisi pahaa pysähtyä kerran vuodessa niiden äärelle.

Se, että sain tänäkin vuonna viettää isänpäivää poikani kanssa leikkien, johtuu suurelta osin siitä, että satumme asumaan Suomessa. Olen siitä pakahduttavan kiitollinen.

Itse en voittanut lotossa syntymällä Suomeen, mutta poikani voitti. Mistä voisikaan olla kiitollisempi kuin siitä, että oma lapsi sai jo syntymässään seitsemän oikein, ja lisänumerot päälle?
Rajkumar Sabanadesan Kirjoittaja on tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja entinen turvapaikanhakija.
Aiheesta voi keskustella 04.12. klo 16.00 asti.

Lue myös
Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Suomessa ei osata keskustella, ja siitä pitäisi jokaisen olla huolissaan Jani Kaaron kolumni: Merkintöjä lasten syöpäosastolta Näillä metodeilla konkariselostaja Ari Hakahuhta tunnistaa Linnan vieraat - apuna hiihtokisoissa aikoinaan kehitetty kikka

# data[].attributes.attachment_link.title
Rajkumar Sabanadesanin kolumni: On lottovoitto syntyä Suomeen

# data[].attributes.attachment_link.description
Todennäköisyys sille, että lapsi kuolee Suomessa ennen viidettä ikävuottaan, on erittäin pieni, kirjoittaa Rajkumar Sabanadesan. Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina Kaksivuotias poikani sairastui syyskuun lopulla yllättäen. Emme ensin ymmärtäneet, miten vakavasta asiasta oli kyse.

# data[].attributes.body
SSK = Suuri Suomalainen Kirjakerho

1. Mitä kirja- ja lahjapaketti maksaa nyt?

2. Mikä on paketin arvo?

3. Mikä tulee kaupan päälle (=lahjaksi)?

4. Ottaako mies kirjapaketin vai kieltäytyykö hän? Miksi?

# data[].attributes.body
Kopioi harjoituksen 4 teksti vihkoon. Sitten kuuntele puhelinkeskustelut ja kirjoita puuttuvat sanat.

# data[].attributes.body
Kun soitat firman numeroon, kuulet viestin. Kuuntele viesti ja vastaa. (Jätä viesti.) Lataa viestisi Padletiin tai lähetä se opelle Kaizalassa.

# data[].attributes.body
Kuuntele puhelinkeskustelut 1 ja 2 ja vastaa kysymyksiin. Tutustu kysymyksiin (=lue kysymykset) ennen kuuntelua.

Kuuntelu 1

1.      Mitä työtä Maija hakee?

2.      Mistä hän löysi työpaikkailmoituksen?

3.      Kuinka pitkä työkokemus Maijalla on?

4.      Miksi Maija ei ole nyt töissä?

5.      Miksi Maija hakee juuri tätä työpaikkaa?

6.      Miksi Maija ei halua samana päivänä haastatteluun?

7.      Mihin aikaan haastattelu on?

8.      Mistä Maija löytää henkilöstöpäällikön?

9.      Miksi henkilöstöpäällikkö ei ole omassa huoneessaan?

# data[].attributes.body
Mikä on oikea vaihtoehto?

1.      Kun Maija soitti työpaikkaan, hän oli

a)      rauhallinen

b)      hermostunut

c)      vihainen

2.      Miten Liisa lupaa auttaa Maijaa, kun Maija menee haastatteluun?

a)      Hän lupaa hoitaa Maijan lasta.

b)      Hän lupaa keittää Maijalle kahvia.

c)      Hän lupaa käydä Maijan äidin kanssa kaupassa.

3.      Miten Liisa neuvoo Maijaa?

a)      harjoittelemaan haastattelua varten.

b)      lepäämään hyvin.

c)      olemaan yksin ennen haastattelua.

4.      Miksi Maija on Liisan mielestä sopiva myyjä Huippukoneeseen?

a)      Maijalla on kokemusta alalta.

b)      Maija on luotettava ihminen.

c)      Maija oikeasti haluaa sen paikan.

5.      Mitä Maija kertoo Liisalle Teron uudesta työpaikasta?

a)      Teron työ on vakituinen.

b)      Teron työ on Teron omaa alaa.

c)      Teron työ on lähellä Maijan kotia.

SANASTO
tarjota (mä tarjoan kahvit) = Minä maksan myös sinun kahvin.

Kuuntelun jälkeen

Kun olet valmis, kuuntele molemmat keskustelut uudelleen. Kumpi keskustelu on virallinen ja kumpi epävirallinen? Miten virallinen keskustelu alkaa? Miten se loppuu? Miten epävirallinen keskustelu alkaa? Miten se loppuu? Kenen kanssa voi keskustella virallisesti, kenen kanssa epävirallisesti? Kirjoita vastauksesi vihkoon ja lähetä opettajalle.

# data[].attributes.body
1. Mihin yritykseen asiakas soittaa?
2. Miksi Jarmo Muurala ei vastaa?
3. Miten asia ratkaistaan?
4. Mikä asiakkaan nimi on? (kirjoita tarkasti)
5. Mitä asiakas sanoo aivan viimeksi?

# data[].attributes.body
SANASTO
irtisanoutua = irtisanoa itsensä = lopettaa työt

provisio (puhek. provikka)

KYSYMYKSET

Millainen työsuhde hänellä oli?

Mitä hän myi?

Mikä puhelinmyyjän työssä oli kivaa?

Mistä hän ei tykännyt? Mikä oli tylsää?

Mikä häntä ärsytti?

Mitä hän kertoo puhelinmyyjän palkasta?

Millainen hän on luonteeltaan? Sopiko se puhelinmyyjän työhön? Miksi?

# data[].attributes.attachment_link.title
Millaista on olla puhelinmyyjä?/ Miksi lopetin?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mies käy vielä töissä, mutta on miettinyt jo käyttöä miljoonille. Veikkaukselta kerrotaan, että valtaosa jättipotin voittajista jatkaa työntekoa.

Helsinkiläismies sai viime sunnuntaina yllättävän puhelinsoiton Veikkaukselta.

- Mietin, että mistäköhän numerosta oli yritetty soittaa. Ajattelin, että eivät ne varmaan työasioitakaan ole ja soitin takaisin, mies kertoo Veikkauksen haastattelussa.

- Sovimme, että käyn katsomassa pelitilini ja palataan sitten tarvittaessa asiaan.

Pelitililtä paljastui tieto, mistä noin miljoona suomalaista unelmoi viikoittain.

- Siellä se sitten luki: 10 miljoonaan euron päävoitto, mies kertaa epätodellista sunnuntaita.

Mies ei vieläkään meinaa uskoa voittoaan.

- Kyllähän se on tässä pyörinyt monta kertaa mielessä, että onko tuo voitto totta ja tapahtuivatko nuo puhelut oikeasti. Ehkä sen sitten lopulta uskoo todeksi, kun rahat tulevat kolmen viikon kuluttua.

Mies on pelannut kolme riviä Lottoa jo vuosia. 10 miljoonan potti irtosi nettipelissä tutuilla numeroilla.

- En tarkalleen muista, mistä numerot aikanaan tulivat, mutta muutamia syntymäpäiviä ja kone täytti loput. Vähän aikaa sitten juuri mietinkin, että ei ole oikein osunut voittoja.

- Sitten tuli ensin reilut kahdeksan euroa toisesta pelistä. Ja noh, nyt sitten tämä.

Nimettömänä pysyttelevä helsinkiläismies ei ole hiiskunut jättipotista edes lähipiirilleen.

- En ole vielä kertonut kenellekään voitosta ja en ihan heti aiokaan kertoa. Töissä jatketaan ja katsotaan rauhassa.

Veikkauksen tiedottajan Ilkka Nisulan mukaan suurin osa jättipotin voittajista kertoo voitostaan lähipiirilleen, mutta ei muille. Osa voittajista pitää voiton omana tietonaan.

- Meillä on jonkin verran sellaisia suurvoittajia, jotka eivät kerro voitostaan kenellekään. Se on kuitenkin harvinaista.

Veikkauksen mukaan 87 prosenttia kertoo voitostaan puolisolleen tai kumppanilleen, vain hieman yli puolet kertovat asiasta omille lapsilleen.

- Hyvin varovaisiahan siinä asiassa ollaan, eli ei haluta kovin isolle piirille kertoa, Nisula sanoo.

Veikkaukselta kerrotaan, että noin 15 prosenttia jättipotin voittajista lopettaa työnteon kokonaan.

- Työikäiset lähtökohtaisesti jatkavat töiden tekemistä, mutta varttuneemmat kertovat aikovansa höllentää työntekoa, eli aikovat pitää enemmän vapaata, vaikka se ei olisi rahan puolesta pakollista.

8-numeroinen voittosumma kilahtaa helsinkiläismiehen tilille vasta kolmen viikon kuluttua. Voittopotilla hän aikoo toteuttaa ainakin yhden haaveen.

- Pitää miettiä ajan kanssa, että miten voittorahoja käyttää. Olen säästänyt asunnon ostoon käsirahaa. Sitä tuli kerralla nyt riittävästi ja voi katsella sopivaa asuntoa ja sijaintia, mihin olisi hyvä asettua.

- Läheisiäni aion auttaa taloudellisesti, joten siinä kohtaa pitää varmaankin heille kertoa voitosta.

Korona-ajan jälkeen mies haluaa myös matkustella.

- Pidän kaupunkikohteista ja sen puolesta on varmasti jatkossa helpompi lähteä, kun ei tarvitse niin miettiä rahaa.

Koronatilanteen takia Veikkaus ei järjestä helsinkiläismiehelle perinteisiä voittokahveja.

- Toki tämä kyseinen voittaja on erittäin tervetullut kahvittelemaan sitten kun se on taas mahdollista, Veikkauksen tiedottaja kertoo.

Lotto on edelleen Veikkauksen suosituin peli. Veikkauksen mukaan Loton pelaaminen netissä on hieman lisääntynyt koronavuonna. Noin 60 prosenttia pelaa Lottoa silti edelleen myyntipaikoissa.

- Se on joillekin sellainen tapa, että osa viettää lauantaipäivää ostamalla tietystä kioskista loton.

Tällä viikolla Loton potissa on jaossa 1,2 miljoonaa euroa.

Ilta-Sanomat on vuosien varrella kertonut, mitä suomalaiset lottomiljonäärit ovat rahoillaan tehneet. Kaikille lottovoitto ei ole ollut pelkästään iloinen asia, vaan joillekin äkkirikastuminen on aiheuttanut yllättäviä haasteita ja myös stressiä.

Stressiä on tullut, kun esimerkiksi pienessä kylässä tieto lottovoittajasta on levinnyt nopeasti, mistä on seurannut jatkuvia yhteydenottoja, rahan ruinaamista ja jopa tarve palkata kotiinsa vartijat. Jotkut ovat joutuneet vastentahtoisesti muuttamaan pois kotipaikkakunnaltaan rikastumisen myötä.

Vuonna 2014 Lotossa voittanut mies kertoi Ilta-Sanomien haastattelussa vuonna 2016, että hän oli muuttunut voiton myötä hiljaisemmaksi ja menettänyt luottamuksensa ihmisiin.

- Vanhoista ystävistä on jäljellä enää kourallinen, hän totesi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Helsinkiläismies sai sunnuntaina yllättävän puhelinsoiton, jota ei ole edelleenkään uskoa todeksi: "En ole vielä kertonut kenellekään"

# data[].attributes.attachment_link.description
Mies käy vielä töissä, mutta on miettinyt jo käyttöä miljoonille. Veikkaukselta kerrotaan, että valtaosa jättipotin voittajista jatkaa työntekoa. Helsinkiläismies sai viime sunnuntaina yllättävän puhelinsoiton Veikkaukselta. - Mietin, että mistäköhän numerosta oli yritetty soittaa. Ajattelin, että eivät ne varmaan työasioitakaan ole ja soitin takaisin, mies kertoo Veikkauksen haastattelussa.

# data[].attributes.body
Oma suomi 2.
- Lue ja käännä puhelinfraasit s.62.
- Tee tehtävä 9 / s. 62 -63.
- Tee tehtävä 3 / s.138-139.
Kun olet valmis, lähetä vastaukset opelle.