# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=8rbh-7HduJU

# data[].attributes.headline
Tukea lapsille päivähoidossa ja koulussa 

# data[].attributes.subject
Tukea lapsille päivähoidossa ja koulussa 

# data[].attributes.body
- avustaja
- mallittaminen ( aikuinen kädestä pitäen auttaa lasta toimimaan tehtävän edellyttämällä tavalla)
- lähihoitaja voi tukea autistia päiväkodin, asumisen, koulun tai päivätoiminnan  arjessa ympäristöä jäsentämällä. Ympäristö voidaan rakentaa siten että se sisältää erotettuja ja visuaalisesti merkittyjä tiloja, esim., työskentelyyn tarkoitettu tila, vapaa-ajan alue, viikon- ja päivänkulun jäsentäminen visuaalisesti
- apuvälinen avulla: kuvien avulla, kuvitettu toimintaohjet, viittomat

# data[].attributes.body
Autismin kirjon oireyhtymän diagnosointi tapahtuu yleensä moniammatillisessa työryhmässä erilaisia seulontaan ja arviointiin liittyviä oirelistoja, strukturoituja haastatteluja sekä havaintomittareita apuna käyttäen.

Tärkeimpinä osa-alueina diagnoosia tehtäessä ovat kommunikointi, sosiaalinen vuorovaikutus ja kiinnostuksen kohteet. Diagnoosia tehtäessä huomioidaan henkilön koko kehityshistoria.

# data[].attributes.body
Vammaisjärjestöön tuet : Autismi- ja Aspergerliitto
Perhelle
Palveluneuvonta: voi olla yhteydessä puhelimitse ja sähköpostitse.
Lakineuvonta: tarjoaa lakineuvontaa puhelimitse joka päivä.
Tukinet-chat : järjestää Tukinetissä Autismi-chatteja. Chattien tarkoituksena on tarjota paikka kokemusten ja vertaistuen jakamiselle.

Ammattilaiselle
Arjessa alkuun -vertaisosaajakoulutukset
-Vertaisosaaja- ja vapaaehtoistoiminnan periaatteet
-Autismin kirjo
-Kohtaaminen
-Palvelut
-Voimavaralähtöinen vertaisosaajatoiminta

# data[].attributes.headline
1.3 Vaikeuksia arjessa ja oppimisessa ( Jamshed)

# data[].attributes.subject
1.3 Vaikeuksia arjessa ja oppimisessa ( Jamshed)

# data[].attributes.body
-pulmakohtia ovat
• kielen kirjaimellinen ymmärtäminen ja tulkinta
• monotoninen puhe
• vähäiset ilmeet
• toisen puheen keskeyttäminen ja päälle puhuminen
• haastava käyttäytyminen
• heikko työmuisti
• juuttuminen paikkaan, asiaan, rituaaleihin tai rutiineihin
• valikoiva kiinnostus ja vangitsevat kiinnostuksenkohteet
• hitaasti kehittyvä empaattisuus ja sosiaalinen selviytyminen
• erilainen havaitseminen
• ongelmat motorisissa suorituksissa
• automatisoituneet toiminnot
• aistien poikkeavuus, yli- ja aliherkkyydet.
-Hänella on vaikea
• tulkita muiden ilmeitä ja eleitä
• ymmärtää sosiaalisia tilanteita
• kestää muutoksia
• odottaa vuoroaan
• kestää epäonnistumista ja kritiikkiä
• sietää häviämistä
• hahmottaa ajankäyttöä ja ajan merkitystä
• tunnistaa kasvoja.
• Ei kestää muutuksia

# data[].attributes.headline
Miten lähihoitaja tukee lapsen ja nuoren kommunikaatio- ja vuorovaikutustaitoja, omatoimisuutta ja oppimisvalmiuksia päiväkodin tai koulun arjessa

# data[].attributes.subject
Miten lähihoitaja tukee lapsen ja nuoren kommunikaatio- ja vuorovaikutustaitoja, omatoimisuutta ja oppimisvalmiuksia päiväkodin tai koulun arjessa

# data[].attributes.body
Puheen kommunikointikäyttö on monille lapsille hyvin stressaavaa. Sen harjoittelemiseen on luotava rauhallinen, turvallinen tilanne ja suotava riittävästi aikaa. • Selvitä oppilaan todelliset voimavarat ja kehittämiskohteet arviointien avulla.
• Anna oppilaan käyttää omaa oppimistyyliään.
• Autismin kirjon oppilaan motivaatio on usein sisäsyntyistä.
• Anna yksilöllisiä, konkreettisia palkkioita.
Selkeytä kommunikointia
• Puhu selkeästi.
• Puhu riittävän hitaasti ja anna aikaa ymmärtää.
• Etene asioiden käsittelyssä järjestelmällisesti ja johdonmukaisesti.
• Puhu yksi asia loppuun ennen uutta asiaa.
• Kuuntele autismin kirjon oppilaan puheen faktoja, älä ota kommentteja tunteella ja henkilökohtaisesti.
• Tee tarvittaessa tarkentavia kysymyksiä ja varmista että puheesi on ymmärretty.
• Kehitä systemaattisesti kommunikointi- ja vuorovaikutustaitoja.
• Anna mahdollisimman selkeät ohjeet tehtäviin.                             Visualisoi
• Havainnollista puhettasi esineillä, kuvilla ja teksteillä. • Käytä värejä ja kuvia tilojen ja toimintojen hahmottamiseen.                     Strukturoi
• Vastaa kysymyksiin Mitä? Missä? Milloin? Miten kauan? Kenen kanssa? Mitä toiminnan jälkeen?
• Tee yksilöllisiä päivä- ja tehtäväjärjestyksiä.
• Strukturoikaa tekemisiä oppilaan kanssa yhdessä.
• Kehota ja muistuta.
• Hyödynnä oppilaan kiinnostuksen kohteita.
• Käytä kalentereita, kelloja (tiimalasit, munakellot), kännykkää, lukujärjestyksiä jne.
• Harjoita työmuistia.
• Ennakoi tilanteiden syy- ja seuraussuhteita.
• Tee kirjallisia ja kuvitettuja ohjeita.                                                      Ota aistipoikkeavuudet vakavasti
• Salli korvatulpat, sermit, aurinkolasit, korvalappustereot ym.
• Kiinnitä huomiota luokassa ääniin, materiaaleihin, lämpötilaan, valoihin, hajuihin, väreihin yms.
• Huomioi oma äänenkäyttösi.
• Ota oppilaan erityistarpeet huomioon fyysisessä ympäristössä.
• Opeta rentoutumaan.
• Järjestä palautumismahdollisuudet myös tuntien aikana. Harjoittele sosiaalisia tilanteita ja toimivaa käyttäytymistä niissä
• Käytä sosiaalisia tarinoita, sarjakuvia, filmejä, draamaa jne.
• Tee yhteisiä sopimuksia ja kompromisseja.
• Tuo oppilaan vahvuudet luokassa aidosti esille.
• Opeta vastuuta ja anna vastuutehtäviä.
• Koulusta saadut arkielämäntaidot ovat ratkaisevia aikuiselämässä. Puutu kiusaamiseen, selvitä tilanne kaikille osapuolille ymmärrettävästi, koska autismin kirjon oppilas käsittää kiusaamisilmiön eri tavalla kuin muut

# data[].attributes.body
Autismin kirjon häiriöt ovat neurobiologisia tiloja, joihin kuuluvat autismi, Aspergerin oireyhtymä, Rettin oireyhtymä, disintegratiivinen kehityshäiriö, laaja-alainen kehityshäiriö ja epätyypillinen autismi.
Autismi on neurobiologinen keskushermoston kehityshäiriö, joka aiheuttaa vaihtelevia toimintarajoitteita.
Autismi, kuuluu lapsuuden laaja-alaisiin kehityshäiriöihin, ja ne on ominaista jo lapsuudessa ilmenevät vakava laaja-alaiset vajavuudet lapsen sosiaali vuorovaikutuksessa, kommunikaatio ja tapoja. Autismi on pysyvä ominaisuus, jonka syyt ovat suurelta osin tuntemattomia ja eri lapsilla myös erilaisia.
Se voi olla perintotekijoiden, äidin raskauden aikaiset infektioiden ja ympäristön myrkkyjen epäillään vaikuttavan autismin syntyyn. Se on 3–4 kertaa yleisempää pojilla kuin tytöillä.
Autismi ilmenee jo ennen kolmen vuoden ikää mutta vanhemmat ovat huomanneet ongelmia lapsen kehityksessä jo vauvaiästä, joskus lapsen aivan varhaiskehityksessä ei ole huomattu ongelmia.

Oireet
- vaikeaa ymmärtää ja tulkita toisen ihmisen tunteita ja ajatuksia ja ilmeitää.
-lapsi voi vältää katsekontaktia, ja hänen sosiaaliseen vuorovaikutus liittyviä on sanaton.
-kasvojen ilmeet, vartalon asennot ja eleet ilmenee selviä puutteita.-Hän voi olla reagoimatta vaikka vanhemat kutsu hänen nimi.
-ei kykene jakamaan erilaisia tunteita esim iloa, suru jne..
-puhuminen hidasta tai hän ei oppi puhua olenkaan.
- vaikeus aloitta keskustellu ja puhuminen toistua ja kavaamaista. -kinnittaa oman rutiineihin.
-herkkä valolle, äänille tai kosketukselle, mutta ei tunnu tuntevan kipu -
-ei kaikilla, autismikirjon häiriön omaavilla lapsilla ilmenee myös eriasteista älyllistä kehitysvammaisuutta.
-Kognitiiviset taidot voivat suurestikin vaihdella, jotkut saattavat esimerkiksi oppia lukemaan hyvin ja olla yleiseltä älykkyydeltään vähintään normaalitasoisia, jotkut keskimääräistä selvästi älykkäämpiä.
-Monilla esiintyy hyperaktiivisuutta, impulsiivisuutta tai käytöshäiriöitä.
Autismin oirekuva, oireiden voimakkuus ja vahvat alueet vaihtelevat suuresti eri lapsilla. Iän mukana monet  kykenevät luomaan toimivia suhteita toisiin ja heidän käytösongelmansa vähenevät. Jotkut ovat poikkeuksellisen lahjakkaita joillakin alueilla, kuten matematiikassa, musiikissa tai kuvataiteissa.

Vaikeasti autistisen lapsen hoitaminen kotona voi olla vanhemmillen ylivoimainen tehtävä, jolloin laitoshoito voi olla lapsen ja vanhempien paras ratkaisu. Kuntoutusmenetelmien kehittymisen myötä yhä useammat lasten kuntoutus onnistuu parhaiten kotona.

# data[].attributes.body
Henkilö, jolla on autismi, tarvitsee yksilöllistä tukea kuntoutumiseen. Kuntoutusyhteistyössä ovat mukana
- kuntoutuja
- omaiset
- lähipiiri
-autismiin perehtyneet ammattilaiset.
Kuntoutus on arjen harjoittelua omassa ympäristössä. Tavoitteena on mahdollisimman itsenäinen selviytyminen. Yksilöllistä tukea tarvitaan kaikissa elämänvaiheissa, mutta tuen luonne muuttuu iän myötä  Peruskuntoutuksessa etsitään oppimisen keinoja ja opitaan arjessa selviytymistä.
Yksilöllisen kommunikointitavan löytäminen ja vahvistaminen On tärkeää löytää autistiselle henkilölle kommunikointitapa, jolla hän voi ilmaista itseään tullakseen ympäristössään ymmärretyksi. Kommunikoinnissa etsitään tasoa, jossa esineillä ja toiminnoilla on sama merkitys sekä autistiselle henkilölle että muille, esimerkiksi ohjaajalle.
Merkitykselle etsitään konkreettinen muoto, joka voi olla
- esine
- kuva
- kirjoitettu sana
- viittoma tai muu merkki.
Kommunikoinnissa apuna voidaan käyttää myös puhetta ja kirjoitusta tukevia laitteita ja erilaisia tietokonesovellutuksia.
Kommunikoinnin tarve herätellään vahvistamalla henkilön
- omaa spontaania ilmaisua, kuten ääntelyä
- liikkeitä tai muuta toimintaa.

Yhteinen kommunikointitapa luo perustan ohjaamiselle ja oppimiselle ja edelleen arjessa selviytymiselle. Jäsennelty eli strukturoitu ympäristö ja työskentelyn ohjaus Autistinen henkilö tarvitsee keinoja ympäristön ja siinä tapahtuvan toiminnan hallintaan. Ympäristöä jäsennetään eli strukturoidaan hallittavaan muotoon.
Strukturoitu ympäristö sisältää havaittavia vihjeitä siitä, mitä on tarkoitus tehdä:
- Esimerkiksi kuvia
- tilaa jäsentäviä visuaalisia merkkejä,
- värejä
- alueiden rajausta.
Näin ilmaistaan
- mitä
-missä
- ketkä
- miten kauan
- mitä tehdään toiminnan jälkeen.
Myös ohjaus on jäsenneltyä ja tehtävät laaditaan yksilön oppimista tukeviksi. Sosiaalisten tilanteiden ja vuorovaikutuksen harjoittelu. Puutteellinen tai poikkeava sosiaalinen vuorovaikutus sekä erilainen tapa reagoida aistiärsykkeisiin on ominaista autismin kirjon henkilöille. Sosiaalisia tilanteita ja vuorovaikutusta harjoitellaan mallien avulla tavoitteena tilanteenmukainen käyttäytyminen. Harjoittelussa voidaan käyttää apuna mm. sosiaalisia tarinoita, näyttelemistä, sarjakuvia tai videointia. Tilanteiden harjoittelua toistetaan ja opitut taidot opetellaan siirtämään uusiin tilanteisiin ja ympäristöihin.
Eri terapioiden avulla opitaan:
-aistien välittämistä
-viestien tunnistamista
- oman kehon hahmottamista
- aistiviestien tunnistamista,
- yli- ja aliherkkyyksien huomioimista
Autistisen henkilön käyttäytymisestä on tärkeää oppia tunnistamaan aistien vaikutus.