# data[].attributes.attachment_link.title
300 contes per a un Tricentenari: La tràgica mort de Guillem de Cabestany

# data[].attributes.attachment_link.description
Coneixeu el castell de Rosselló, a la Catalunya Nord? Es veu que ningú no hi vol anar ni a viure-hi ni a arreglar-lo d'ençà d'uns fets tràgics que hi hagué anys enrere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A la conferència " El passat divendres 22 d'agost de 2008, vaig estar a Tordera, al centre Clavé, convidat pels Cercle d'Història de Tordera, amics i col.laboradors del L'art medieval a l'Alt Maresme" hi van assistir una cinquantena de persones i va estar presentada per l'historiador de Tordera Josep Viñoles . Al llarg de la conferència vaig oferir una panoràmica de l'estat de conservació dels principals elements de patrimoni medieval de la comarca nord, des del món paleocristià fins a la baixa Edat mitjana. Es va fer referència a elements constructius (masies, castells, molins, esglésies...) i l'art de la imatge (escultura, pintura i orfebreria). Al final de l'acte la presidenta del Cercle d'Història de Tordera, Mercè Torrelles, em va lliurar uns obsequis de part de l'entitat, els quals agraeixo. Finalment es va celebrar un sopar medieval al restaurant Can Caselles, on un actor local va representar el paper del propietari de la casa, el qual va amenitzat el sopar explicat anècdotes de la història de la família Caselles. Grup d'Història del Casal .

# data[].attributes.attachment_link.title
Conferència a Tordera sobre "L'Art Medieval a l'Alt Maresme "

# data[].attributes.attachment_link.description
A la conferència " El passat divendres 22 d'agost de 2008, vaig estar a Tordera, al centre Clavé, convidat pels Cercle d'Història de Tordera, amics i col.laboradors del L'art medieval a l'Alt Maresme" hi van assistir una cinquantena de persones i va estar presentada per l'historiador de Tordera Josep Viñoles .

# data[].attributes.headline
La tràgica mort d'En Guillem de Cabastany

# data[].attributes.subject
La tràgica mort d'En Guillem de Cabastany

# data[].attributes.attachment_link.title
300 contes per a un Tricentenari: La tràgica mort de Guillem de Cabestany

# data[].attributes.attachment_link.description
Coneixeu el castell de Rosselló, a la Catalunya Nord? Es veu que ningú no hi vol anar ni a viure-hi ni a arreglar-lo d'ençà d'uns fets tràgics que hi hagué anys enrere.

# data[].attributes.attachment_link.description
CIÈNCIES SOCIALS. GEOGRAFIA I HISTÒRIA En aquesta pàgina està el temari i els recursos de 2n d'ESO. Temari 2n d'ESO GEOGRAFIA Tema 1. Demografia: la població al món i a Espanya. Les migracions, enllaç Tema 2. Les ciutats i l'urbanisme al món i a Espanya, enllaç HISTORIA Tema 3.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aquesta fou la fi d'un dels homes més rellevants de la història del segle XIV del regne de Catalunya i Aragó. Bernat II, vescomte de Cabrera, primer conseller i majordom del rei, almirall de la flota catalana, mestre i preceptor de l'hereu de la corona, l'infant Joan, comandant de les tropes catalanes en diverses conteses bèl·liques... i artífex de la gran reforma del castell de Montsoriu, que va ser la seva residència i palau durant bona part de la seva vida. Bernat de Cabrera va planificar i executar la reforma de Montsoriu per transformar l'antic castell romànic en la gran fortalesa que esdevingué el castell gòtic més important de Catalunya.

El castell planificat per Bernat de Cabrera és el que actualment es pot contemplar gràcies a les restauracions efectuades en els darrers anys, que han permès recuperar l'esplendor del castell que al segle XII era considerat com "un dels bells e nobles del mon".

Al llarg de la seva història, Montsoriu sempre ha estat identificat amb el vescomtat de Cabrera, del qual fou l'autèntica capital militar. Es podria dir que Hostalric en fou la capital administrativa, Breda, la religiosa, i Blanes, la comercial.

La primera cita del terme de Montsoriu és del 1002. El 1017 pertanyia al noble Amat de Montsoriu, vescomte de Girona. Ermessenda de Montsoriu es casà el 1033 amb Guerau de Cabrera i s'originà així el llinatge vescomtal dels Girona-Cabrera. Del primitiu castell roquer en queda dempeus la imponent torre de l'homenatge juntament amb les restes d'una petita capella castral d'estil preromànic. Entre final del segle XII i mitjan segle XIII s'amplià a un nivell inferior amb la fortificació del pati d'armes. S'emmurallà tot el perímetre del turó fins a la torre albarrana de les Bruixes, tot arribant a formar un clos de més de 500 m de perímetre. D'aquest període destaca la construcció de la capella romànica de Sant Pere, obra de Ponç III de Cabrera.

A mitjan segle XIV es van dur a terme unes importants reformes arquitectòniques que transformaren Montsoriu en el gran castell palau gòtic, cap i casal dels vescomtes de Cabrera. Els treballs es realitzaren de forma accelerada entre els anys 1347 i 1348 i s'enllestiren definitivament vers el 1350. Les obres s'efectuaren per ordre de Bernat II, vescomte de Cabrera i de Bas (1298-1364), militar i polític cabdal en la història de la Corona d'Aragó a mitjan segle XIV. El 1356 el rei Pere III, per premiar la lleialtat dels Cabrera en les campanyes contra els genovesos i a Sardenya, va crear a favor de Bernat III de Cabrera, fill de Bernat II, el comtat d'Osona, amb Montsoriu com a centre del poder militar del senyoriu. La condemna a mort del seu pare el 1364 provocà una revolta liderada pel comte d'Osona contra el rei Pere III. El castell de Montsoriu resistí llargs períodes de setge, entre el 1365 i el 1368, en els quuals es mostrà inexpugnable.

El castell de Montsoriu mantingué l'ús militar i residencial fins al primer quart del segle XV, quan els Cabrera traslladen el seu domicili a Blanes, primer, i després a Ragussa (Sicília). A partir d'aquest moment s'inicià un procés d'abandonament que desembocà en un lent enrunament de la fortificació (GEC). Des de finals del segle XX el castell s'està reconstruint i està recuperant la seva antiga esplendor per rememorar el gran castell gòtic de Bernat de Cabrera.

Jurisdicció feudal que s'estenia, en el temps del seu major expandiment (1356-1365), per les conques del Ter (la plana de Vic al nord de Tona, Collsacabra, Guilleries i zona marginal de la Selva fins a Anglès), de la Tordera (amb el Montseny i la zona de marina entre Arenys i Blanes) i del Fluvià (plana d'en Bas).

Aquest patrimoni jurisdiccional s'havia anat formant a base de les baronies del Cabrerès i d'altres baronies que anaren infeudant-se durant els s. XI i XII els vescomtes de Girona (vescomtat que es vinculà a aquesta família), posant sota llur potestat altres barons. Enllaços matrimonials i compres i, sobretot, la creació del comtat d'Osona el 1356, amb la ciutat de Vic i els territoris d'una llegua al voltant seu, i la unió del vescomtat de Bas el 1352, completaren el conjunt, dins el qual, tanmateix, hi havia els enclavaments de Sant Celoni (que pertanyia als hospitalers) i la vall de Gualba i el terme de Montnegre, que eren de la família Gualbes. Alguns dels territoris eren subinfeudats (Palafolls, Blanes, Solterra); al terme de Monclús, per contra, la senyoria major pertanyia als hospitalers, i els Cabrera n'eren només subfeudataris; no posseïren el ple domini d'aquesta baronia amb la vila de Sant Celoni fins al 1403; les subinfeudacions de Blanes i de Palafolls havien passat igualment per compra al ple domini jurisdiccional dels Cabrera el 1381 i el 1383, respectivament. Altres llocs, com Campins i Vilardell, eren quadres en domini compartit amb les cases de Palau i de Vilardell. A conseqüència del procés del 1364 (Bernat II de Cabrera) foren confiscats els béns de la casa de Cabrera; la devolució del 1373 es limità a l'estricte vescomtat de Cabrera, i la del 1381, al vescomtat de Bas: el comtat d'Osona i la ciutat de Vic no tornaren als Cabrera, malgrat una donació nominal d'Alfons IV. Hostalric era el centre administratiu del vescomtat estricte, Castelló d'en Bas ho era del de Bas, i Vic, del comtat d'Osona.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquesta fou la fi d'un dels homes més rellevants de la història del segle XIV del regne de Catalunya i Aragó. Bernat II, vescomte de Cabrera, primer conseller i majordom del rei, almirall de la flota catalana, mestre i preceptor de l'hereu de la corona, l'infant Joan, comandant de les tropes catalanes en diverses conteses bèl·liques...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Si continues navegant per aquest lloc web, acceptes utilitzar les galetes. Més informació. Accepta

La configuració de les galetes d'aquesta web està definida com a "permet galetes" per poder oferir-te una millor experiència de navegació. Si continues utilitzant aquest lloc web sense canviar la configuració de galetes o bé cliques a "Acceptar" entendrem que hi estàs d'acord.

# data[].attributes.attachment_link.title
Catalunya Medieval - Castells, Torres, Fortificacions i altres construccions

# data[].attributes.attachment_link.description
Si continues navegant per aquest lloc web, acceptes utilitzar les galetes. Més informació. Accepta La configuració de les galetes d'aquesta web està definida com a "permet galetes" per poder oferir-te una millor experiència de navegació. Si continues utilitzant aquest lloc web sense canviar la configuració de galetes o bé cliques a "Acceptar" entendrem que hi estàs d'acord.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El Cercle d'Història de Tordera va presentar el dijous 16 d'abril del 2009, el segon volum del llibre Tordera, història d'un poble. El llibre està format per 8 articles sobre l'història local, elaborats per historiadors de la comarca i membres de l'esmentada entitat. En el transcurs de la presentació, es va oferir la conferència Els rellotges de sol a Tordera, a càrrec de Francesc Clarà, membre del centre mediterrani del rellotge de sol.
El llibre, de forma miscel·lània, presenta una colla d'articles de temàtica medieval:

Joaquim Graupera: "Notes sobre l'art medieval a l'alt Maresme" (pàgs.19-64). Aquest article és el testimoni escrit del contingut de la conferència de la festa major del 2008. En ell es realitza un repàs sobre l'evolució de l'art medieval de l'alt Maresme, és a dir, del territori comprés entre els municipis d'Arenys fins Malgrat i Tordera. S'esmenten les restes conservades i documentades en arquitectura civil (urbanisme, masos, molins...), arquitectura militar (castells i torres de defensa); arquitectura religiosa (monestirs, parròquies i capelles), l'escultura, la pintura i l'orfebreria.

Josep Vinyoles: "Dels Palafolls als Palafox, senyors d'Ariza" (Pàgs.161-195). A l'edat mitjana, el castell al qual pertanyia el terme jurisdiccional de Tordera, era el del veí terme de Palafolls. L'estudi analitza la nissaga de la família Palafolls que ostentaren la senyoria del terme fins que Guillem III de Palafolls va vendre l'any 1381 el castell al rei Pere IV, a canvi de la compra del senyoriu d'Ariza a Aragó. Aquest fet, va comportar la castellanització del nom en Palafox. L'article analitza la història d'aquesta nissaga i les seves branques dinàstiques fins l'actualitat.

Joaquim Graupera i Josep Vinyoles en la conferència de la Festa Major 2008.

Joan Torrent: "Una torderenca reina de Sardenya?" (Pàgs. 94-139). En l'article es repassa la genealogia dels descendents de Ponç de Corbera i Almodis i de la seva filla, la reina Burseta i d'Hug, el seu germà, amb la intenció de demostrar el naixement d'aquesta reina en terres de Tordera properes al monestir de Valldemaria (Maçanet), concretament al Mas Fotega.

Àlex Valverde: "La història inèdita del cavaller Pere de Falgars" (Pàgs.140-143). En aquest estudi s'analitzen els testaments de Pere de Falgars (1160) i de Pere Gros de Falgars (1217), en els quals apareixen llurs alous i llegats. L'interés d'aquests documents segons l'autor és que ens testen el pas de les seves possessions a Fogars cap a mans dels Cabrera i la importància d'aquesta nissaga.

Jaume Vellvehí. "La cuina del monestir de Santa Maria de Roca-Rossa al segle XV" (Pàgs. 144-160). Aquest article presenta per escrit la conferència realitzada per l'autor en la festa Major del 2007. L'estudi repassa el valor dels aliments, el model alimentari i diverses receptes de les menges del monestir de santa Maria de Roca Rossa a Tordera, a partir de l'anàlisi dels rèdits i censos de les propietats del monestir. En ell hi podem veure els diferents àpats i d'on els proveïa el monestir.

Jaume Vellvehí i Joan Bou en la conferència de la Festa Major 2007.

Felicito als amics del Cercle d'Història de Tordera per l'aparició d'aquesta nova publicació i per la intensa feina que estan fent pel salvament i la dignificació del patrimoni i la història de la vila. Recomanem la seva lectura.

# data[].attributes.attachment_link.title
Roca Rossa i l'art medieval de Tordera i l'alt Maresme - Novetats Sant Jordi 2009 (2)

# data[].attributes.attachment_link.description
El Cercle d'Història de Tordera va presentar el dijous 16 d'abril del 2009, el segon volum del llibre Tordera, història d'un poble. El llibre està format per 8 articles sobre l'història local, elaborats per historiadors de la comarca i membres de l'esmentada entitat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A la conferència " El passat divendres 22 d'agost de 2008, vaig estar a Tordera, al centre Clavé, convidat pels Cercle d'Història de Tordera, amics i col.laboradors del L'art medieval a l'Alt Maresme" hi van assistir una cinquantena de persones i va estar presentada per l'historiador de Tordera Josep Viñoles . Al llarg de la conferència vaig oferir una panoràmica de l'estat de conservació dels principals elements de patrimoni medieval de la comarca nord, des del món paleocristià fins a la baixa Edat mitjana. Es va fer referència a elements constructius (masies, castells, molins, esglésies...) i l'art de la imatge (escultura, pintura i orfebreria). Al final de l'acte la presidenta del Cercle d'Història de Tordera, Mercè Torrelles, em va lliurar uns obsequis de part de l'entitat, els quals agraeixo. Finalment es va celebrar un sopar medieval al restaurant Can Caselles, on un actor local va representar el paper del propietari de la casa, el qual va amenitzat el sopar explicat anècdotes de la història de la família Caselles. Grup d'Història del Casal .

# data[].attributes.attachment_link.title
Conferència a Tordera sobre "L'Art Medieval a l'Alt Maresme "

# data[].attributes.attachment_link.description
A la conferència " El passat divendres 22 d'agost de 2008, vaig estar a Tordera, al centre Clavé, convidat pels Cercle d'Història de Tordera, amics i col.laboradors del L'art medieval a l'Alt Maresme" hi van assistir una cinquantena de persones i va estar presentada per l'historiador de Tordera Josep Viñoles .