# data[].attributes.attachment_link.description
Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság turisztikai honlapja

# data[].attributes.attachment_link.description
A 2025-ös Barlangok Hónapjában eddig nem látogatható barlangok is megnyílnak. Barlang túrák, programok GPX fájlok.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Most igazán megéri geoparkos településnek lenni!

Kedves Bükk-vidék Geoparki Lakosok!
A miskolci Szeleta Park Látogatóközpont különleges kedvezményt biztosít a Bükk-vidék UNESCO Globális Geopark területén élők számára. Május 24-től egészen év végéig a Geopark településeinek lakosai 50%-os kedvezménnyel tekinthetik meg a Látogatóközpont kiállításait.

# data[].attributes.attachment_link.description
Június 25-én ünnepeljük a Barlangok Világnapját. A barlangok védelme, ökológiai és geológiai szerepük bemutatása kiemelten fontos a Bükk-vidék UNESCO Globális...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
, Több településen és helyszínen

A Barlangok Hónapja rendezvény célja hazánk különleges barlangjainak bemutatása, népszerűsítése.

KEDVES LÁTOGATÓ!
Felhívjuk figyelmét, hogy ennek a megjelenésnek jelenleg NINCS ÉRVÉNYES IDŐPONTJA portálunkon, ezért az itt közölt tartalom már lehet, hogy NEM AKTUÁLIS! Friss információkat az info@programturizmus.hu e-mail címen kérhet vagy küldhet.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
programturizmus nepszerusitese barlangjainak nevezetesseg kalendarium telepulesen helyszinen kulonleges bemutatasa rendezveny szabadido aggteleki barlangok felvideki termeszet aggtelek parkban barlang balaton ajanlat honapja nemzeti hazank https jeles ipoly bukki drava

# data[].attributes.attachment_link.title
Barlangok Hónapja 2024 - Programturizmus

# data[].attributes.attachment_link.description
A Barlangok Hónapja rendezvény célja hazánk különleges barlangjainak bemutatása, népszerűsítése.

# data[].attributes.attachment_link.title
Barlangok Magyarországon - Irány a természet

# data[].attributes.attachment_link.description
Fedezz fel egy izgalmas barlangot kirándulásod során, böngészd a helyszíneket térképünket vagy görgess a barlangok listájához!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hazánkban számos gyönyörű barlang található. A földalatti világ csodái sokakat vonzanak. A magyarországi barlangokban a túrázók, a kalandorok és a gyógyulni vágyók is megtalálják amit keresnek.

Aggteleki cseppkőbarlang

Az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt barlangjait az UNESCO Világörökség Bizottsága 1995. december 6-án berlini ülésén a Világörökség részévé nyilvánította.

A Nemzeti Park két barlangja is világrekorder: a Szlovákiába is átnyúló, zömmel Magyarország területén elhelyezkedő, 25 kilométeres kiterjedésű Baradla-Domica-barlangrendszer a mérsékelt égöv leghosszabb aktív patakos barlangja, az 503 méteres tengerszint feletti magasságban elhelyezkedő Szilicei-jégbarlang pedig a világ legalacsonyabban fekvő jégbarlangja. A Meteor-barlangban található Magyarország egyik legnagyobb földalatti terme, a Titánok csarnoka, mely nevét a közepén található hatalmas méretű cseppkövekről kapta.

Barlangfürdő, Miskolctapolca

A miskolctapolcai Barlangfürdő egy Európában egyedülálló, meleg források felett emelkedő barlangban kialakított fürdőhely. A 30°C-os víz és a barlang klímája gyógyhatású, főként ízületi betegségek esetén, de sótartalma alacsonyabb, mint a gyógyvizeké, nem éri el az 1000 milligramm/litert sem, így korlátlan ideig lehet benne fürödni. Mivel a fürdő jelentős része zárt és a víz meleg, egész évben látogatható.

Szemlő-hegyi-barlang, Budapest

A Szemlő-hegyi-barlang (vagy Szemlőhegyi-barlang, Zöldmáli cseppkőbarlang, Egyetemiek barlangja, Kadić-barlang, Rothermere-barlang, Kadić Ottokár-aragonitbarlang) Budapest egyik idegenforgalmi célokra kiépített, látogatható barlangja.

A barlang klímája rendkívül alkalmas légzőszervi betegségek, főleg bronchitises (hörghurutos) és asztmás megbetegedések gyógyítására. A gyógyítás lényegében azon alapszik, hogy a barlangban rendkívül magas a relatív nedvességtartalom, igen tiszta, pormentes a levegő. Tisztasága a magaslati üdülőhelyek levegőjének a tisztaságával vetekszik. A relatív páratartalom közel 100%, ami igen előnyös, a levegő portartalma pedig töredéke a külszíninek.

Csodabogyós-barlang, Balatonederics

A Csodabogyós-barlang Balatonederics közelében, a Keszthelyi-hegység délkeleti részén nyílik, közvetlenül a fennsíkperem alatt az erdős hegyoldalban 393 méteres tengerszint feletti magasságban található. A barlang 1992 óta fokozottan védett. Magyarország tizenkettedik, a Dunántúl nyolcadik leghosszabb barlangja.

Méreteiből, látványos formakincséből és viszonylag könnyen járható jellegéből adódóan kiválóan alkalmas a „tanbarlang" szerepre, azaz a barlangjárás, barlangkutatás technikájának, gyakorlatának elsajátítására, valamint a tektonikus folyamatok és a különböző képződmények bemutatására.

Abaligeti-barlang

Abaligeti-barlang a Mecsek leghosszabb patakos barlangja. A barlang és egy hektáros felszíni területe 1982 óta fokozottan védett természeti érték. Mára jól kiépített járat várja a látogatókat, számuk évi 80 ezerre tehető. Egészségügyi felhasználása is van, a légúti betegségben szenvedők gyógyító helye több évtized óta. 2000-ben gyógy-barlanggá nyilvánították.

Tapolcai-tavasbarlang

Az ország egyetlen barlangja, amelyet csónakkal járhatnak be a látogatók. 1903-ban kútásás közben fedezeték fel, amelynek a 13,7 millió éves kőzetébe a feltörő melegvíz alakított ki járatokat. A Tapolcai-tavasbarlang csónakázási szempontból egyedülálló, hiszen Közép-Európa-szerte páratlan, hogy egy barlangrendszert a vízen evezve tekinthessünk meg. A mintegy 300 méternyi, járható szakaszon gyönyörű kőképződményekben is gyönyörködhetünk, és nem is fázunk, hiszen 20 fok körüli a barlang hőmérséklete.

Forrás:Wikipedia

# data[].attributes.attachment_link.description
Hazánkban számos gyönyörű barlang található. A földalatti világ csodái sokakat vonzanak. A magyarországi barlangokban a túrázók, a kalandorok és a gyógyulni vágyók is megtalálják amit keresnek. Aggteleki cseppkőbarlang Az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt barlangjait az UNESCO Világörökség Bizottsága 1995. december 6-án berlini ülésén a Világörökség részévé nyilvánította.

# data[].attributes.headline
Tudod-e melyik a legnagyobb a leghosszabb, legmélyebb?

# data[].attributes.subject
Tudod-e melyik a legnagyobb a leghosszabb, legmélyebb?

# data[].attributes.body
...legnagyobb
Baradla–Domica-barlangrendszer Magyarország legnagyobb barlangja.
Hossza a Szlovákiába nyíló, vele egy rendszert alkotó, 5,3 kilométeres Domica-barlanggal együtt meghaladja a 25,5 kilométert.
... leghosszabb
Pál-völgyi-barlangrendszer Magyarország leghosszabb barlangja - 32 050 méter hosszú
...legmélyebb
Bányász-barlang Magyarország legmélyebb barlangja. Fokozottan védett barlang
Lillafüredtől K-re, a Bükki Nemzeti Parkban található.
Legnagyobb mélysége 290 méter
....legszebbek

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A évszázadok óta látogatott cseppkőbarlang. Teljes hosszúsága a szlovákiai szakasszal együtt meghaladja a ♦ 25 kilométert. Természetes bejárata Aggtelek község határában, egy messziről fehérlő magas sziklafal tövében nyílik - már a neolitikum embere is menedékre talált itt. Jósvafő községig húzódó főágának hossza 7 kilométer. A barlangot páratlanul változatos színű és formájú cseppkövek díszítik. Épp ezért az egyik leglátogatottabb kirándulóhely.

Széles lépcsősor vezet le a ♦ Csontház-terembe, amely a barlangi medve csontjaival, kő- és csontszerszámokkal együtt emberi csontvázakat is rejt, a régészek szerint a török idején ide húzódó s éhen halt menekültek földi maradványait.

A hatalmas ♦ Hangversenyterem misztikus hangulatát és káprázatos szépségét fény és hangjáték teszi teljessé. A kitűnő akusztikájú terem ma koncerteknek ad helyszínt. Sőt barlangi esküvőket is rendeznek itt. S ide érkezik e felsőbb barlangokból a mitológiai lét és máslét világát elválasztó ♦ Styx-patak vize.

2. Jósvafői barlang

A mintegy 25 km-es Baradla-barlang aggteleki része mellett a főág Vörös-tó-Jósvafő közötti két kilométeres kiépített szakasza is látogatható. Ez a világ leghosszabb villanyvilágítással, kiépített járdákkal bíró idegenforgalmi barlangja. Azok számára is új élményt nyújt, akik már korában megtekintették ezt a különleges adottságokkal rendelkező részét a barlangrendszernek.

A barlangtúra útvonala a Styx-patak medre mentén halad, érintve hazánk legmagasabb állócseppkövét, a 19 m magas Csillagvizsgálót, valamint a barlang legnagyobb termét, az ún. Óriások-termét, ahol rövid zenehallgatásra is sor kerül.

3. Miskolc-tapolcai Barlangfürdő

A ⇒ barlangfürdővé kialakított Tavas-barlang egyedülálló a kontinensen. A kellemes hőmérsékletű termálvízben és a kristálytiszta, de persze enyhén párás levegőben mesebeli élmény a fürdőzés. Úgy érzi magát az ember, mintha egy ♦ vulkán belsejében lubickolna, csak a víz nem forró, hanem kifejezetten kellemes.

4. Tavas-barlang / Tapolca

Az ország egyetlen csónakkal is bejárható ⇒ . A mintegy három kilométer hosszú barlang pompásan megvilágított, kétszáz méteres szakasza egy ♦ vízi körútvonalon járható be. Igaz, ez nem magától értetődő, a csónakázható szintet a Tapolca-patak visszaduzzasztásával érik el.

A víz az átlagosnál melegebb, 18-20 fokos, mélysége csupán egy méteres, s a barlang klímája kellemesen hűvös, egész éven át 20 fok körüli. A víz alatti reflektorok segítségével megfigyelhető a barlang egyetlen halfaja, a csetri vagy más néven a fürge cselle.

5. Pálvölgyi-barlang / Budapest

A Budai-hegység leghosszabb ⇒ barlangrendszere, a feltárt rész hossza több mint 7200 méter, mélysége 104 méter. A hőmérséklet állandó 11 Celsius fok. Levegője gyógyhatású. Kiépített szakasza eléri az 500 méteres hosszúságot.

Változatos látnivalói a remek akusztikájú Színház-teremtől a ♦ Meseország cseppkő-képződményeiig terjednek. A barlang a Meseország labirintusa. A földalatti krokodiltól a szomorúfűzön át az elefántig. Legérdekesebb látványosságai a csillogó kalcitkristályok és kagylólenyomatok, valamint a meseszerű cseppkövek és különleges sziklaalakzatok: ♦ Krokodil, Elefánt, Szomorúfűz, Hófehérke és a 7 törpe...

6. Szemlőhegyi-barlang /Budapest

Gazdag, változatos földalatti csodavilágával, interaktív kiállításaival és a felszíni geológiai ♦ tanösvénnyel várja a látogatókat. Mintegy 300 méternyi szakasza járható be utcai ruhában.

A ⇒ Szemlő-hegyi-barlang a Pál-völgyi-barlanghoz hasonlóan hévizes eredetű. Falait dúsan borítják a meleg vízből kivált képződmények: ♦ borsókövek, karfiolra emlékeztető formák. A barlang tiszta, pormentes levegője lehetővé teszi asztmás és légúti betegségben szenvedők kezelését is.

7. Abaligeti-gyógybarlang

A különleges formakincséről, ♦ cseppköveiről híres ⇒ Abaligeti-barlangot meditációs túra keretében ismerhetik meg a kirándulók- a 97 %-os páratartalmú levegőnek és a benne található gyulladáscsökkentő kalcium-ionoknak köszönhetően a légúti, allergiás és asztmatikus betegségekben szenvedőkre hoz enyhülést. Az abaligeti Denevérmúzeum egyedülálló tematikus bemutatóhelye a ♦ denevérek misztikusnak tűnő világának.

Fotók: wikipedia - borzsák péter / palickaps / fauvirt / joxy

# data[].attributes.attachment_link.description
A évszázadok óta látogatott cseppkőbarlang. Teljes hosszúsága a szlovákiai szakasszal együtt meghaladja a ♦ 25 kilométert. Természetes bejárata Aggtelek község határában, egy messziről fehérlő magas sziklafal tövében nyílik - már a neolitikum embere is menedékre talált itt. Jósvafő községig húzódó főágának hossza 7 kilométer. A barlangot páratlanul változatos színű és formájú cseppkövek díszítik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Barlangok Napját minden év június 25-én ünneplik. Barlangnak a Föld szilárd kérgében természetes úton létrejött, 2 méternél nagyobb, ember által járható üregeket nevezzük.

A barlangokkal foglalkozó tudomány a barlangtan, azaz a szpeleológia.

A barlangokat képződésük szerint különböztetik meg, vannak a befoglaló kőzettel egyidejűleg képződött, un. szingenetikus barlangok és vannak a már kialakult kőzetben utólagosan létrejött barlangok, ezek az un. posztgenetikus barlangok. Magyarországon jelenleg 4018 barlangot tartanak számon.

A Földön a leghosszabb az 590 km hosszú Mamut-barlang rendszer, mely Amerikában Kentuckyban található, Magyarországon pedig a közismert Baradla-Domica barlangrendszer, mely valamivel több, mint 25 km (magyarországi szakasz 20,5 km) hosszú.
A legmélyebb barlang Grúziában található, 2 140 méter mély, Magyarországon pedig az István-lápai-barlang viseli ezt a címet, 254 méteres mélységével.
Kárpátalja területén kb. 50 barlang található, de sajnos ezek közül egyik sem alkalmas túrára.
A técsői járás barlangjai a legérdekesebbek. Nagy- és Kisugolyka mellett több barlang is található, Nyéresháza mellett pedig a Cserlonij Kameny barlang fekszik. Ennek a barlangrendszernek a legmélyebb része, a Szifon-barlang mintegy 59 méter.
A barlangászok számára a legvonzóbb a Druzsba-barlang, amelynek bejárata Kisugolykán taláható. Hosszúsága kb. 900 méter, mélysége pedig 45 méter. A járatok hossza meghaladja az egy kilométert. A vidék másik népszerű helye a Molocsnij kaminy-barlang (Tejkő) a régészeti lelőhelyéről híres: késő-paleolitikumi leleteket fedeztek fel ezen a helyen. Egyedi geomorfológiai képződményeknek számítanak a közel 70 méter magas mészkősziklák. Ez a barlang sok millió évvel ezelőtt valószínűleg az ősemberek lakóhelyéül szolgált.

Kárpátalja barlangjai egyben természetes természettudományi múzeumnak is tekinthetők. Sokféle cseppkő található itt, megtalálhatjuk itt a magnólia, mirtusz és babér levél 25 millió éves lenyomatát is.

Gyógyító barlangok

Csodálatos gyógyító hatékonysággal bíró barlangjaink (Szemlőhegy, Budai Várbarlang, Pálvölgy, Jósvafő, Tapolca, Miskolc, Abaliget) mikroklímája nagy segítséget nyújt a légzőszervi megbetegedések, az allergia, és a stressz kezelésében. Ahány barlang, annyiféle mikroklíma. A klimatikus tényező függ a barlangi légáramlat mértékétől, a felszíni viszonyoktól, a barlangi víz mennyiségétől és összetételétől. A barlang levegő összetétele a gyógyhatás jelentős tényezője. A hő viszonylag állandó a barlang területén belül, évente maximum 1 °C az ingadozás mértéke. Nincs stressz-tényező, és nem provokál hörgőizomzat görcsöt sem a légtér. Relatív páratartalom 95-100%, melynek biológiai hatása a hörgőváladék hígítása és oldása. A levegőben lévő aerosol lehetővé teszi az oldott ásványi anyagok (Ca, Mg, Jód) bejutását a légutakba, gyulladás és görcsoldó hatást fejt ki a hörgőizmokban, illetve a hörgő nyálkahártyáján. A barlang kisdózisú radioaktivitása aktiválja a sejtanyagcserét, az immunrendszert. A barlangi levegő bizonyított öntisztulási képessége, a túlsúlyban levő negatív ionoknak köszönhető.

Egyik legismertebb barlangunk az UNESCO Világörökség részévé minősített Aggteleki cseppkőbarlang, amely 25 km hosszúságával Szlovákia alá is benyúlik, és itt található a Titánok csarnoka is, amely a közepén található óriás cseppkövekről kapta a nevét.

Ha valaki mégsem szeretne teljesen elszakadni a víztől, és csak a hőséget szeretné maga mögött hagyni, választhat a miskolctapolcai Barlangfürdő és a Tapolcai-tavasbarlang között. Míg az előbbi esetében Európában egyedülálló, 30°C-os gyógyhatású vízbe mártózhatunk, addig az utóbbiban Gulliverként csónakázhatunk a helyenként kissé szűkös tavasbarlang járataiban.

Forrás: www.kidsnews.hu, www.szerkeszto.gportal.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
A Barlangok Napját minden év június 25-én ünneplik. Barlangnak a Föld szilárd kérgében természetes úton létrejött, 2 méternél nagyobb, ember által járható üregeket nevezzük.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Márciusban kezdődik a Barlangok Hónapja. Ez alkalomból olyan barlangokat gyűjtöttünk össze, amelyeket biztonsággal meglátogathatunk, akkor is, ha nem bányászlámpa volt a jelünk az oviban.
1. A Csévi-szirtek látványos sziklamenedéke: a Csévi-barlang, Pilis
A Pilis délnyugati peremén, Piliscsév határában a Basina hatalmas, fehér mészkősziklái merednek az ég felé. A Basina turistajelzéseken elérhető tetején, panorámás sziklateraszán is találunk barlangnyílást, de a kőtömb tövében még látványosabb méretű barlangszájra bukkanhatunk, amely mögött nagy belmagasságú, tágas bejárati csarnok húzódik.

A vizek és beszakadások formálta, labirintusszerű üreg erős lepusztulása ellenére is feltárja előttünk keletkezésének történetét. Az épen maradt falakon és a mennyezeten még láthatók a hévíz által formált, félgömb alakú mélyedések, kisebb-nagyobb gömbfülkék, illetve a külső sziklafal üstös, fülkés formakincsei is a felfelé törekevő vizek egykori munkájáról árulkodnak.

A községtől csupán 2 kilométerre található, néhány méteren kapaszkodva bejárható barlanghoz jelzett turistaút nem, de a közeli Eszperantó-forrástól kitáblázott ösvény vezet. A felfedezéshez legyen nálunk fejlámpa, és ne hagyjuk ki a sziklabérc panorámáját sem!

2. Hazánk legmagasabban fekvő barlangja: a Körös-barlang, Bükk
Mindössze 42 méter hosszú, függőleges kiterjedése pedig nem éri el a 9 métert, mégis több szempontból kihagyhatatlan látnivaló a Bükk-fennsík nyugati szegletében, a Körös-bérc alatt található barlang.

Az 1850-es évek óta geológusok és régészek számos alkalommal vizsgálták a triász időszaki mészkőben kialakult, tágas szelvényű járatot, amelyből gazdag középső, illetve felső pleisztocén fauna, valamint a felszínről már lepusztult egykori miocén fedőhegységből származó üledékréteg került elő.

A barlangi medve és a barlangi oroszlán csontjain kívül újkőkorszaki tárgyak, cserépedény-töredékek is napvilágra kerültek, tehát a járatot nem csupán az állatok használták menedékül.

3. Kagylóhéjmetszetek a mennyezeten: a Pörgöl-barlang, Bakony
Bakonybél mellett, a Száraz-Gerence látványos sziklaformákkal tarkított völgyszorosában nyílik a felszínre a mindössze 38 méter hosszú, 4 méter magas Pörgöl-barlang (Száraz-gerencei-barlang), amelynek érdekességét nem méretei, hanem a benne látható ősmaradványok, az oldásos, gömbüstös formakincs, illetve az itt fellelt régészeti leletek adják.

Teknőiket a kőzetté vált mésziszap őrizte meg, amely néhány százezer év alatt kioldódott. Napjainkban a barlangjárat denevéreknek, peléknek és különféle ízeltlábúaknak szolgál menedékül, illetve otthonául. Sokkal régebben viszont az ősember is lakta ezt a barlangot, amit az 1930-as és 1950-es évek ásatásai során feltárt kő- és csonteszközök bizonyítanak.

4. Ahol a násznép meghúzta magát: a Násznép-barlang, Naszály
A Duna bal partján magasodó Naszály dachsteini mészkőből felépülő sasbérce számos kisebb-nagyobb üreget rejt. A hegy északkeleti letörésén 510 méteres magasságban nyíló Násznép-barlang 223 méteres hosszával a Naszályi-barlangrendszer (Naszályi-víznyelőbarlang) és a Nincskegyelem-aknabarlang után a hegy harmadik leghosszabb barlangja.

A természetes sziklafalon nyíló - az Országos Kéktúra nyomvonaláról egy kis letérővel elérhető -, nagy méretű bejáratának és a három egymást követő, cseppkövesedett kupolás termének köszönhetően a barlangot ősidőktől fogva ismerte és használta az ember.

A 20. század elején végzett ásatások alkalmával sok állatcsontot és rengeteg cserépdarabot találtak. A népies nevén Násznép lyukaként is emlegetett barlangról úgy tartja a hagyomány, hogy az valamikor valóban egy násznépnek szolgált menedékül, amelynek tagjai a portyázó tatár vagy török horda elől ide bújtak, majd - biztonságban érezve magukat - tovább folytatták az ünnepi lakomát.

5. Ahol már-már barlangásznak érezhetjük magunkat: Kecske-lyuk, Bükk
Miskolctól alig egy kőhajításnyira, a Forrás-völgyben lelünk rá a Kecske-lyuk jellegzetes, háromszög alakú szádájára. Több szempontól is különös ez a hely, hiszen e cseppkőfolyásoktól ragyogó, a hegy gyomrában hosszan kanyargó falakat bárki kényelmesen végigjárhatja speciális felszerelés nélkül.

A karsztvíz oldó hatása által létrehozott Kecske-lyukat feltehetően az egykoron itt delelő állatok után nevezték el. A föld alatti patakmeder mintegy 480 méter hosszan kanyarog a hegy belsejében, amelynek széles és lenyűgöző látványt nyújtó folyosóját sokáig teljesen felegyenesedve tudjuk követni, ha van nálunk világítóeszköz. Alighanem az ország egyik leghosszabb szabadon látogatható, utcai ruhában is járható barlangjáról beszélünk.

A cikk a Turista Magazin 2022. márciusi számában jelent meg.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. A Csévi-szirtek látványos sziklamenedéke: a Csévi-barlang, Pilis 1 / 6Fotó: Dömsödi Áron A Pilis délnyugati peremén, Piliscsév határában a Basina hatalmas,...

# data[].attributes.body
Elbűvölő hazánk dúskál a szebbnél szebb tájakban, tavakban, folyókban, és még rengeteg más különlegességben. Akármerre is járunk az országban, szinte bárhol rábukkanhatunk egy kastélyra, egy emlékhelyre, egy mesékkel átszőtt falura, csodás hegyekre és völgyekre. Ezek a felszínen megtalálható szépségek annyira bájosak és szívhez szólóak, hogy teljesen a hatalmukba kerítenek, így könnyen megfeledkezhetünk a mélyben megbújó, rejtett kincsekről.

Ha a gyönyörű kinti tájról levesszük a szemünket, és a hegyek gyomrai felé irányítjuk figyelmünket, akkor megláthatjuk a sötétben megbújó varázslatot: Magyarország egyedülálló cseppkőbarlangjait.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
mkbt - magyar karszt és barlangkutató társulat

# data[].attributes.attachment_link.description
MKBT - Magyar Karszt és Barlangkutató Társulat

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Készítsen feladatokat gyorsan, egyszerűen

# data[].attributes.attachment_link.description
Fordítsa meg a mozaikokat - Fedezze fel a kétoldalas mozaikokat, úgy hogy érintéssel nagyíthatja vagy elhúzhatja azokat a felfedéshez.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nézd meg a képeket és kösd össze a hozzá tartozó szóval! De vigyázz,van olyan, aminek nincs párja!

# data[].attributes.attachment_link.description
Egy olyan barlang nevére gondoltam, ahol régészek az ősember nyomait találták. Ez a barlang Magyarországon található a Bükk hegységben.
Ha megoldod a feladványt, megkapod a második jel jelentését.

# data[].attributes.attachment_link.description
A képeken magyarországi tájakat láttok, keressétek meg a nevüket és párosítsátok össze. Ha jól dolgoztál, megkapod az első jel jelentését.
Tudtátok, hogy Magyarországon több olyan barlang is van, ahol korábban ősember is lakott?
Például a Dunakanyarnál is található ilyen barlang és a Bükkben is a Szalajka- völgytől nem messze.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fedezze fel a világ legnagyobb jégbarlangját!

A werfeni óriás jégvilág a világ legnagyobb jégbarlangja: a teljes barlangrendszer összesen több mint 42 km hosszú. Ebből az első kereken egy kilométeres szakasz látogatható, ahol impozáns jégképződmények sorakoznak. Mivel a barlang műemlékvédelem alatt áll, feltárásánál különös gondot fordítottak a minél természetesebb állapot megőrzésére.

A jég titokzatos birodalmába egy hatalmas, 20 méter széles, 18 méter magas kapun át juthatunk be. A barlangban az elképesztő méretek mellett a kristálytiszta ragyogás is lenyűgöző. A látogatók bányászlámpákat kapnak a belépéskor, melyek fénye nagyon hatásosan csillog a monumentális jégkolosszusokon. A hegy belseje felé girbe-gurba, különböző nevekre keresztelt járatok vezetnek, pl. a „Gyémántbirodalom".

Idegenvezetés a bemutató barlangban

Az óriás jégvilág májustól októberig látogatható, csak tapasztalt vezető közreműködésével.

A 75 perces túra a bemutató barlangot járja be - közben tudományos és történelmi magyarázatok is elhangzanak. A jégbarlangban tett látogatás különösen a forró nyári napokon izgalmas, olyan mintha egy párhuzamos téli világba cseppennénk hirtelen. Szép időben a bejárattól mesés panoráma nyílik a környező hegyvidékre is.

Megközelítés Ausztria legmeredekebb felvonójával

A völgyben található látogatóközponttól gyalogosan is fel lehet kaptatni a Tennengebirge hegyei között megbújó werfeni óriás jégvilághoz. A nehezebb részt akár ki is lehet hagyni, hiszen a bejárathoz felvonó is közlekedik, méghozzá Ausztria legmeredekebb pályájú kötélvasútja. A jégbarlangban még nyáron is többnyire fagypont alatt van a hőmérséklet. Tehát megfelelő ruházat és cipő feltétlenül szükséges - illetve a jó kondíció sem árt. A barlangban összesen 134 méternyi szintkülönbséget kell megmászni, legfőképp rengeteg lépcsőn át. De a jégvilág elragadó néma szépsége mindenképpen megéri a fáradságot!

# data[].attributes.attachment_link.title
Werfeni óriás jégvilág : Kirándulóhelyek Salzburg környékén

# data[].attributes.attachment_link.description
Fedezze fel a világ legnagyobb jégbarlangját! A werfeni óriás jégvilág a világ legnagyobb jégbarlangja: a teljes barlangrendszer összesen több mint 42 km hosszú. Ebből az első kereken egy kilométeres szakasz látogatható, ahol impozáns jégképződmények sorakoznak. Mivel a barlang műemlékvédelem alatt áll, feltárásánál különös gondot fordítottak a minél természetesebb állapot megőrzésére.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nothklamm & Kraushöhle (szurdok és egy gipszkristályos barlang - Ausztria)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A barlangok hónapjának alkalmából ismét világkörüli útra hívjuk olvasóinkat, ezúttal a legfantasztikusabb föld alatti képződményeket mutatjuk meg. Némely képződmény méreteivel, míg mások ragyogó színeikkel vagy formáikkal nyűgözik le a látogatókat. Van közöttük olyan, amelyik folyamatosan tele van turistákkal; egy olyan, amely veszélyei miatt csak saját felelősségre látogatható; és olyan is, amit csak a víz alatt lehet megközelíteni.

Csillagpöttyös föld alatti folyosók

Waitomo-barlang, Új-Zéland
Glowworm cave-ként, azaz Szentjánosbogár barlangként is emlegetik a barlangot, ahol olyan érzés fogja el az embert, mintha az éjszakai csillagos égbolt alatt lebegne.

Az illúzió tökéletes: szűk, barlangi folyosókon csónakban lehet közlekedni a víz alatti vízfolyásokon, míg a látogatók feje felett ezernyi apró pontocska szórja a fényt. Ezek azonban nem szentjánosbogarak, a fényt egy légyfaj lárvája bocsájtja ki, hogy magához vonzza a zsákmányt. A barlangban nincs világítás kiépítve, az apró állatkák szolgáltatnak minden világosságot.

A smaragdszínű márványbarlang

Cuevas de Marmol, Chile
Patagóniában található a csak hajóval megközelíthető „Márvány Katedráliskánt" is ismert barlangrendszer, melyet a General Carrera tó vájt ki a sziklákból. A jellegzetes, hullámosan csíkozott márványmintázat varázslatos színei a vízben is tükröződnek.

A kék, a smaragd és a türkiz minden mélysége és árnyalata megtalálható a néhol finoman csipkézett sziklaalakzatokon. A víz színe az időjárástól, az évszaktól és a vízszint magasságától függően is változik.

A világ legnagyobb barlangja

Hang Sơn Đoòng, Vietnám
Mitől lesz egy barlang a legnagyobb a világon? Nos, ha saját folyója és dzsungele van, a magassága pedig olyan, hogy akár egy felhőkarcoló is nyugodtan elférne benne, akkor az a barlang valóban hatalmas.

További érdekes részlet, hogy időnként még kisebb, karcsú felhők is kialakulnak benne, így valójában olyan, mint egy külön föld alatti világ. A Hang Sơn Đoòng egy 150 barlangból álló, részben feltáratlan rendszer része. Vezetett túrákat szerveznek ugyan benne, de 2019-re a jegyek nagy része már januárban elkelt.

Valóság vagy trükkfelvétel?

Kristálybarlang, Mexikó
A Chihuahua sivatag alatti Naica bányarendszerben található barlang képeit elnézve olyan, mintha optikai csalás áldozatai lennénk. Vagyis mintha az emberek lennének aprók, nem pedig a kristályok hatalmasak.

Az igazság természetesen az utóbbi, nem fotós trükkről van szó - itt található a világ legnagyobb, 11 méter hosszú, 55 tonnás kristálya is. A barlang körülbelül két focipálya méretű, és rendkívül meleg van benne. Ennek a 45°C fokos hőmérsékletnek köszönhető, hogy a barlang sokáig felderítetlen maradt.

A világ legnagyobb jégbarlangja

Eisriesenwelt, Ausztria
Németül a barlang neve azt jelenti, hogy „Jégóriások világa". A jeges mészkőbarlangot évente 200 ezer turista keresi fel, ám a 42 kilométer hosszú járatoknak csupán az első kilométere van nyitva a látogatók előtt.

Azonban egyben ez a leglátványosabb szakasz is, jég ugyanis csak itt van a barlangban, a többi része csupán sima mészkő. A barlangban egész évben fagypont körül van a hőmérséklet, így a jégalakzatok soha nem olvadnak meg.

Az éneklő sziget

Fingal-barlang, Skócia
A tengerparti barlang a lakatlan Staffa-szigetén található. A Skóciához tartozó kis sziget különleges képződményeit már messziről látni lehet. Olyan, mintha bazalt oszlopok tartanák a sziget felső részét, ezek közé hatolt be a tengervíz, és vájta ki a barlangot.

A különleges formáknak köszönhetően a barlang akusztikája egészen hátborzongató: a hullámok mozgása kísérteties hangot kelt, ami egy katedrális belsejéhez hasonló környezetben egészen sajátos hatást vált ki.

Ragyogó kékség

Kék-barlang, Capri
Olaszul Grotta Azzurra a neve Capri egyik legfőbb látványosságának; a rómaiak szerint szirének és ördögök éltek a sziklahasadékban. A Kék-barlang nyílásának nagy része a tenger vízszintje alatt található, így a bejárata igen szűkös, egyszerre csak egy kis csónak tud bemenni rajta.

A fénytörésnek köszönhetően a barlangban tartózkodók csodálatosan kéknek látják a vizet és a falakat is. A legjobb idő a látogatásra a kora délutáni időszak, amikor a nap egyenesen a barlang bejáratához süt.

Végtelen hosszú víz alatti járatok

Orda, Oroszország
A világ leghosszabb víz alatti gipszkristály barlangjában mindig nagyon hideg és nagyon tiszta a víz - az utóbbi az itt található ásványoknak köszönhető. Csak búvárok merészkedhetnek be az alagutakba, melyek 5 kilométer hosszan nyúlnak el.

A kristálytiszta víznek köszönhetően a látási viszonyok fantasztikusan jók, a barlangot felderítő búvárok körülbelül 50 méterre is ellátnak, annak ellenére, hogy folyamatosan a víz alatt vannak.

A jégbarlang, mely egyszerre hívogató és veszélyes

Skaftafell, Izland
A lenyűgöző, mélykék színű jégbarlang Svínafellsjökul gleccsernél keletkezett. A barlangba indirekt módon jut be fény, ami így megvilágítja a csillogó falakat, melyek valóban kékek (nem valamilyen színes világítás adja a színüket).

A jégbarlangok látogatása veszélyes, mivel nem stabil sziklából álló képződmények, ezért leginkább télen javasolt a látogatásuk, de ilyenkor is csupán saját felelősségére teheti ezt mindenki.

A világ legmélyebb barlangja

Krubera barlang, Grúzia
A több mint 2000 méter mély barlang nem a szívbajosoknak való, nem véletlenül nevezik a „barlangok Everestjének". A magasság, pontosabban a mélység itt is szédítő, csak épp nem felfelé, hanem lefelé.

Az 1960-ban felfedezett barlangba folyamatosan ereszkedtek egyre mélyebbre a kutatók, a hely akkor vált igazán híressé, amikor 2004-ben egy barlangász csoport lejutott a több mint két kilométeres mélységbe.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tíz lenyűgöző barlang, amely mintha látványtervező asztalán született volna

# data[].attributes.attachment_link.description
A barlangok hónapjának alkalmából ismét világkörüli útra hívjuk olvasóinkat, ezúttal a legfantasztikusabb föld alatti képződményeket mutatjuk meg. Némely képződmény méreteivel, míg mások ragyogó színeikkel vagy formáikkal nyűgözik le a látogatókat. Van közöttük olyan, amelyik folyamatosan tele van turistákkal; egy olyan, amely veszélyei miatt csak saját felelősségre látogatható; és olyan is, amit csak a víz alatt lehet megközelíteni.

# data[].attributes.headline
Vihorlát őserdő,  Dobsina jégbarlang, Domica cseppkőbarlang

# data[].attributes.subject
Vihorlát őserdő,  Dobsina jégbarlang, Domica cseppkőbarlang

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A természet is rejt páratlan látnivalókat, amiket nem szabad kihagyni ha erre járunk. Ilyenek például az elképesztő barlangok a Szlovák-karszthegységben, vagy az ős erdőségek a kelet-szlovákiai Bükk-hegységben, illetve a Vihorlát-hegység területén is.

Közép-Európa legtöbb földalatti barlangja is itt található. Olyan ritkaságok rejtőznek a föld mélyén, mint a Dobsinai-jégbarlang. Az egyik legnagyobb jégbarlang a világon, ami egész évben jéggé dermedve várja a látogatókat. 515 méter hosszú és 43 méter szintkülönbséget járhatunk be, ha leereszkedünk a -3,9 és +3,5 Celsius fok között ingadozó hőmérsékletű jég vájta alagutakba.

A csodálatos Jászói-cseppkőbarlang bámulatos csipkés oszlopokkal, kisebb-nagyobb cseppkő csoportokkal van tele. De nemcsak szépsége miatt látogatják, hanem légúti megbetegedések gyógyítása céljából is sokan jönnek egy-egy kúrára.

A Domica-cseppkőbarlang nemcsak csodálatos cseppköveiről híres és leghosszabb méretéről, hanem a benne lévő 150 méternyi csónakázható Styx folyója miatt is. Illetve ez az egyetlen olyan barlang, ami februártól decemberig látogatható. Egyediségét még az is növeli, hogy a magyarországi aggteleki Baradlai-barlanggal alkot egy barlangkomplexumot.

A világ 3 bejárható aragonit barlangjának egyike a Mártonházi-barlang. Másik két párja Mexikóban és Argentínában található. A tű alakú kristályok ámulatba ejtő egyveleget alkotnak. Százezer és tízezer éves változatait tekinthetjük meg, mintha víz nélkül élő korallok telepei tárulnának a szemünk elé, valótlanul szép látványt nyújtanak.

Suttogó erdők

Európában Szlovákia az egyik olyan ország, melynek területét a legtöbb erdő borítja. Igazi ritkaság, hogy több száz éves őserdők is fennmaradtak itt. Az ember által még érintetlen erdőség az UNESCO által is védelmet élvez. A Tengerszem-tótól indulva fedezhetjük fel ezt a különösen szép területet a Vihorlatot, ahol a természet által hullanak el a fák és indul útjára az új fanemzedék. Ez a speciális közeg sok állatnak ad védett otthont.

A karantén után ha Szlovákiát vesszük útba, bármelyik régióra is esik a választásunk, nem csalódunk majd egyik tájegységben sem, hiszen több érdekes és lélegzetelállító látnivalót találhatunk, mint gondolnánk.

(Összesen ennyien olvastátok: 327 , ma: 1 )

# data[].attributes.attachment_link.title
Természeti csodák a jégbarlangtól az őserdőkig - Szlovákia világörökségi kincsei | Világjáró

# data[].attributes.attachment_link.description
A természet is rejt páratlan látnivalókat, amiket nem szabad kihagyni ha erre járunk. Ilyenek például az elképesztő barlangok a Szlovák-karszthegységben, vagy az ős erdőségek a kelet-szlovákiai Bükk-hegységben, illetve a Vihorlát-hegység területén is. Közép-Európa legtöbb földalatti barlangja is itt található. Olyan ritkaságok rejtőznek a föld mélyén, mint a Dobsinai-jégbarlang .

# data[].attributes.body
A Dobsinai-jégbarlang a világ legjelentősebb jégbarlangjai közé tartozik. 2000-től a világ természeti örökségének jegyzékén szerepel. A Szepes-gömöri-karsztban, a Szlovák paradicsom Nemzeti Park délnyugati peremén található. A barlang bejárata a Duča-hegy északi lejtőjén nyílik 969 m tengerszint feletti magasságban, 130 méterre a Hnilec felett.

# data[].attributes.attachment_link.title
DOBSINAI JÉGBARLANG - Dobšinská ľadová jaskyňa (Slovakia)

# data[].attributes.body
Az Ariadne Karszt- és Barlangkutató Egyesület 1991 óta kutatja a Csévi-szirtek-barlangjait. Munkájuk eredményeként tárult fel az Ariadne-barlangrendszer, ami 14 kilométeres hosszával Magyarország harmadik leghosszabb barlangja, 204 méteres mélységével pedig a negyedik legmélyebb. Ebben a barlangban találhatóak a Dunántúl legnagyobb barlangtermei és cseppkövei is. Ennek a sikerekkel és küzdelmekkel teli első 20 évnek az eredményeit mutatja be ez a film. További információk a barlangokról és az egyesületről: ariadneegyesulet.hu

# data[].attributes.attachment_link.title
Ariadne barlangjai - 20 év a Pilis mélyén

# data[].attributes.body
Barlangi mesék sorozat - különös történetek gyűjteménye, a pilisi barlangkutatásról.
A különböző epizódokban figyelemmel kísérhetjük a kalandokban és izgalmakban bővelkedő kutatásokat. A kisfilmekben megemlékeznek, balesetekről és szerencsés kimenetelekről, természettudományos kutatásokról és felfedezésekről, régészeti feltárásokról és egyéb barlanggal kapcsolatos történetekről...

# data[].attributes.attachment_link.description
Barlangi mesék sorozat - különös történetek gyűjteménye, a pilisi barlangkutatásaimból. A különböző epizódokban figyelemmel kísérhetitek a kalandokban és izg...

# data[].attributes.attachment_link.title
Barlangtúra. Baradla barlang. Aggteleki rövid túra. 2016 Június  4K

# data[].attributes.attachment_link.description
Az engedéllyel és a szabadon látogatható barlangokat gyűjtöttük össze hazánk területéről. Az egyes leírásokban kitérünk a barlang keletkezésére, főbb jellemzőire, érdekességeire és megközelítési módjaira, valamint arra is, hogy mikor és milyen feltételekkel, felszereléssel érdemes ezeket ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(Nyerges Attila - Takácsné Bolner Katalin) 2003
a Magyarországon karsztosodásra alkalmas karbonátos kőzetek az ország felszínének csupán 1,5 %-át alkotják. A karsztterületek kis kiterjedése ellenére hazánkban jelenleg több mint 3700 barlangot tartunk nyilván, közülük azonban csak 109 éri el a 200 m-t, és csupán 30 az 1 km-es hosszúságot. A karsztterületek középhegységi jellegéből adódóan barlangjaink függőleges kiterjedése sem jelentős: az 50 m-es mélységet 97 barlang éri el, s csupán három mélyebb 200 m-nél.

A térképvázlat jelmagyarázata: 1. Keszthelyi-hegység; 2. Balaton-felvidék és a Tapolcai-medence; 3. Déli-Bakony; 4. Északi-Bakony; 5. Vértes; 6. Gerecse; 7. Pilis; 8. Budai-hegység; 9. Fertő melléke; 10. Mecsek; 11. Villányi-hegység és a Beremendi-rög; 12. Déli-Börzsöny; 13. Cserhát (Naszály, Romhányi-, Csővári-, Nézsai-rögvidék); 14. Bükk és az Upponyi-hegység; 15. Aggteleki-karsztvidék, kibővítve a Rudabányai-, a Szalonnai és a Szendrői-rögök területeivel.
Barlangjaink között a "klasszikus" karsztbarlangok a karsztterületekre érkező patakok vizét mélybe vezető víznyelőbarlangok; a karsztvízszint közelében kialakuló, közel horizontális patakos barlangok; a karsztvizeket ismét felszínre juttató forrásbarlangok és a gyakorlatilag csak függőleges kiterjedésű aknabarlangok, azaz zsombolyok. Ezek mellett világviszonylatban is jelentős azoknak a barlangoknak a száma, melyeknek kialakulásában hévizeink játszottak jelentős szerepet. Széles körű elterjedésük a karszthegységeink előterében több száz méter mélységbe zökkent karbonátos tömegekben a világátlagot jóval meghaladó geotermikus gradiens hatására kialakult regionális karsztvízáramlási rendszerekkel magyarázható. E vízáramlási rendszereknek a természetes megcsapolási pontjait a helységperemeken a vízzáró üledékek alól felszínre bukkanó karbonátos hegyrögök jelentik. Az itt feltörő melegvizek általában keverednek a csatlakozó nyílt karsztterületek leszálló, hideg karsztvizével is; " hévizes" barlangjaink kialakulását és sajátos formakincsét a keveredés kor fellépő erős korróziós hatásra vezetjük vissza.

Hazánk egyik legjellegzetesebb karsztterülete az Aggteleki-karszt, melynek fő tömegét középsőtriász, ún. wettersteini mészkő alkotja. E területen jelenleg 250 barlangot tartunk nyilván, köztük az ország leghosszabb, legismertebb és legrégebben kutatott barlangját, a közel 25 km hosszúságú Baradla-Domica barlangrendszert, amelynek 19,5 km-es szakasza esik Magyarország területére. E rendszer 22 km ²-nyi terület vizeit vezeti víznyelőkön át a Jósva-völgy völgyfőjében fakadó forrásokhoz. Impozáns méretű, változatos formájú és színezetű cseppkövekkel gazdagon díszített Fő-ágán azonban ma már csak áradások alkalmával folyik végig a barlangi patak, az év többi részében a Baradla alatt kialakult Hosszú és Rövid Alsó-barlang vezeti a vizeket. Ez utóbbit eddig 1km-es hosszúságban sikerült feltárni, 16 szifonnal tagolva. A barlang jelentős régészeti lelőhely is: cseréptöredékek és csontmaradványok ezrei, egykori cölöpépítmények és tűzhelyek maradványai, valamint különböző használati eszközök tucatjai tanúskodnak arról, hogy a bejárati szakaszok már a neolitikum emberének is tanyahelyül szolgáltak. 1987-ben tárták fel a Baradla-barlang fölött, attól csupán 400 m távolságban nyíló Baradla-tetői zsombolyt, melyet jelenleg -87 m mélységig ismerünk.

A terület harmadik leghosszabb barlangját, a jellegzetesen meanderező folyosójú égerszögi Szabadság-barlangot (3073 m) ugyancsak egy víznyelő kibontásával, míg a jósvafői Kis- és Nagy- Tohonya-források jellegzetesen emeletes barlangjait, a Vass Imre- és a Kossuth-barlangot a forrásszájak omladékzónájának áttörésével sikerült feltárni. A víznyomjelzések alapján ezekhez még jelentős ismeretlen szakaszok kapcsolódhatnak, de az 1410 m-es Kossuth-barlang tovább kutatását -32 m mélységet is meghaladó szifon (vízzel teljesen kitöltött járatszakasz) hátráltatja, míg a Haragistya alatt húzódó 1km-es Vass Imre-barlang mögött feltételezett 5 km-nyi rendszer megismerését egy hatalmas omladékzóna zárja le. A Haragistya nyelő-üregeinek kutatása máig több lehetőséget kínál, a legjelentősebbek az erősen feltöltődött Musztáng-barlang (100m/-23m), és a fosszilis Por-lyuk (90m/-16m).

További jelentős, több kilométer hosszú barlangrendszerek húzódhatnak még a Bolyamér-, Kopolya-, Fedor-, Teresztenyei-forrás, és Babot-kút mögött, ez idáig még csak részben feltárt kisebb barlangokból.

Az 50 km ²-es, K-Ny-i irányban hosszan elnyúló Alsó-hegy tövében fakadó nagy karsztforrásokhoz tartozó feltételezett horizontális patakos barlangrendszerek zömébe azonban sem a források, sem a víznyelők felől nem sikerült még bejutni. E terület legnagyobb kiterjedésű ismert víznyelőbarlangja a 1672 m hosszúságú, lépcsőzetesen mélyülő Meteor-barlang, amelynek alsó részén található az ország második legnagyobb barlangterme, a 110 m hosszú, 20-30 m széles, hatalmas állócseppkövekkel és oszlopokkal díszített Titánok csarnoka. A közelben húzódó ugyancsak lépcsőzetes Kopaszgally-oldali- (450m/-116m) és Pócsakői-víznyelőbarlang (87m/-50m) szintén a Vecsem-forrás felé vezeti le a befolyó vizeket, míg a Bába-völgy négy kisebb víznyelőbarlangja az Acskó-forrás ill. a szlovák oldal felé kommunikál.

Az Rudabányai-hegységet keresztül szelő Telekes-völgy tucatnyi kisebb barlangot tár fel, benne a jellegzetesen kerekded szádájú fosszilis Ördög-gát-lyukkal (74m/-8m) és a zsomboly szerűen mélyülő cseppköves Csengő-kúttal (50m/-23m).

Hazánk barlangokban leggazdagabb karsztterülete a zömében szintén triász üledékes kőzetekből felépülő Bükk, ahol jelenleg több mint 1000 barlangot tartunk nyilván. A Bükk barlangjainak kutatása a nagy fosszilis forrásszájak régészeti ásatásával kezdődött meg a XX. század elején. Az egyetlen hatalmas bejárati csarnokból álló barlangok majd mindegyike szolgáltatott több-kevesebb paleolit leletanyagot. Közülük a legismertebbek a Nagy-fennsík nyugati peremén nyíló Istállós-kői-barlang és Peskő-barlang, az aurignaci kultúra emlékeivel, déli peremén a Balla-barlang és a Pongor-lyuk, a Lillafüred melletti Szeleta-barlang, amely tipikus kőeszközeivel a "szeleta" kultúra névadójává vált; valamint a Déli-Bükkben, Cserépfalu határában nyíló Suba-lyuk, ahol a Mousterien kultúra leletei mellett ősemberi koponyamaradványok is előkerültek.

A Bükk legnagyobb víznyelőbarlangjai a Nagy-fennsík északi részén, a nem karsztosodó agyagpala és vulkanittömegek közé ékelődő triász mészkősáv peremén sorakoznak. Részben a Nagy-és Kisfennsíkot elválasztó Garadna-völgy forrásaihoz, részben pedig a Lillafüred környékén fakadó forrásokhoz vezetik le a vizeket. E barlangok kutatása az 1950-es évek óta folyik változó szerencsével; a többnyire csak időszakosan aktív, aknasoros nyelő szakasz alatti, közel vízszintes vízvezető járatokat eddig nyolc barlangban sikerült jelentősebb hosszban feltárni. Közülük öt, az emeletekre tagolható 2,9 km-es Létrási-vizes-barlang, a meredeken lejtő Speizi-víznyelőbarlang (300m/-96m), a 2,5 km hosszúságú és -158 m mélységű Létrás-tetői-barlang (vagyis az újonnan összekötött Szepesi-Láner Olivér barlangrendszer), valamint a több mint 6 km-es hosszával a Bükk leghosszabb és -253 m-es mélységével Magyarország legmélyebb barlangjának számító István-lápai-barlang feltehetően egyetlen, hatalmas, összefüggő rendszert alkot. Az ismert emeleti nyelőrendszerek és patakos járatok között még kiterjedt feltáratlan szakaszok lehetnek, melyeket alul mély szifonok zárnak el a kutatók elől. E rendszer legalsó tagja a Szinva-völgyében, az országút mellett nyíló Szent István-barlang (711m/+33m, -13m) is, melynek cseppkődíszes, Idegenforgalmilag kiépített szakasza a bükki kirándulások kedvelt célpontja.

A Nagy-fennsík délnyugati előterében kialakult víznyelősor legjelentősebb tagja a -146 méter mély Pénz-pataki-víznyelőbarlang. Végpontját állandó szifon zárja le, melynek vízszintje egy éven belül akár 42 m-t is változhat. A déli-bükki Odor-hegy oldalában nyílik az érintetlen szépségű cseppkőképződményeiről, tágas termeiről híres Hajnóczy-barlang, melynek hossza a hetvenes évek elejétől folyó kutatások eredményeként eléri a 3 km-t (150 m szintkülönbséggel). A hegység legnagyobb barlangtermét (53x40x12 m-es) a -117 m mély Kiskőháti-zsomboly rejti, ahol több ezer egyedből álló denevérkolónia telel át rendszeresen. Szintén a fennsík központi részétől kissé távolabb található az aktív vízelvezetésű Mexikó-völgyi- (425m/-79m), a függőleges aknasorú Nagykőmázsa-völgyi-víznyelőbarlang (344m/98m), és a Diósgyőr feletti, hatalmas kalcit kristályairól nevezetes Vár-tetői-barlang (532m/-102m), a keskeny kanyargós járatú Viktóri-barlang (480m/-44m), oldalágában vakrákokkal.

A Garadna-völgy északi oldalán emelkedő Kis-fennsík mészkőtömegében található számos barlang közül egy sem éri el az 1 km-es hosszúságot. E kisebb barlangok közül legismertebbek a Kecske-lyuk (458m/-23m) időszakos forrásbarlangja, az Udvar-kő (46m/-26m) szakadéktöbre, a turisták által gyakran látogatott Vidróczki-barlang (27m/-5m) és Felső-forrási-barlang (60m/+15m) tágas bejárati része, a barlangi medve maradványairól híres Kő-lyuk (484m/-20m), és a mellette nyíló ősember szálláshely a Cölöplyukas-termet is magába foglaló Hillebrand Jenő-barlang (213m/-15m). A Bükk második legtágasabb barlangtermét (35x20m) rejtő 975 m hosszú víznyelője a Szamentu-barlang, egy emlékezetes 120 m hosszú vízben kúszással közelíthető meg. A Szeleta-zsomboly (500m/-90m) szépen oldott lépcsőzetes aknarendszere csak a kisebb termetű kutatók számára bejárható. Viszonylag enyhe lejtésű, keskeny és kanyargós járatairól ismert Vénusz-barlang (637m/-38m) gazdag cseppkő képződményeiről a Lilla-barlang (180m/-15m) és a nemrégiben feltárt Bronzika-barlang (280m/-31m).

A Bükk délkeleti előterében kialakult termálkarsztos vízáramlási rendszer természetes megcsapolási pontja Miskolctapolcán található, amelynek neve is a hegy lábánál fakadó melegforrás-csoportra utal. Itt, a langyos vizű tavakkal kitöltött Miskolctapolcai tavasbarlangban az ötvenes évek óta közkedvelt barlangfürdő működik. Nem sokkal felette a mészkőbányászat során több tucat barlang került elő, köztük a legnagyobb a hévizes oldás formáiról is nevezetes Fecske-lyuk (210m/-9, +17m).

Az Upponyi-hegység tágabb értelemben a Bükkhöz tartozik, ám azt a Szilvás- és Bán-patak választja el attól. A látványos óidei kőzetekből (devon-karbon mészkő) felépült Upponyi-szorosban 25 kisebb barlang található, melyek főleg pleisztocén őslénytani leleteik miatt értékesek. A hegység ÉK-i részén szarmata andezit agglomerátum tömbökben található az ország második leghosszabb nem karsztos üregrendszere a lejtőcsuszamlás hatására kialakult Damasa-szakadék (170m).

A Cserhát változatos domborzatú rögcsoportjának nyugati elvégződésénél, a Naszályon ismét felszínre bukkanó sasbérc triász mészkőtömege közel 100 ürege mellett rejti hazánk hatodik legmélyebb barlangját, a lépcsőzetesen mélyülő, -171 m mélységű, 1700 m hosszúságú Naszályi-víznyelőbarlangot. A hegy nyugati oldalán lévő hatalmas mészkőbánya több kisebb barlangot tárt fel, de eddig mindegyik lefejtésre került, kivéve a 2002-ben megismert Nincskegyelem-aknabarlang (250m/-73 m), amely három óriási átmérőjű párhuzamos aknával mélyül le. A hegy keleti részén közel 30 barlangüreg bújik meg a sziklás északi oldalban, köztük a mondájáról is nevezetes, tágas bejáratú Násznép-barlang (200m/+20m).

A Naszálytól elkülönült mészköves rögcsoportban közel 30 barlang található. Legjelentősebb az erős légáramlású, de helyenként omladékos járatú Nézsai-víznyelőbarlang (200m/-60m), valamint a Csővári rög kisebb üregei. A Romhányi rögcsoportban a Felsőpetényi tűzálló agyag bánya tárórendszere számos (30 db) kisebb üreget harántol, bennük különleges ásványkiválásokkal. A legnagyobb méretű üreg egy 28 m átmérőjű, törmelékes aljzatú, hatalmas terem . Sajnos a bánya jelentősen feltöltötte azt és így képződményei szinte teljesen megsemmisültek.

A Dunántúli-középhegység északkeleti tagjaira a melegvizes kialakulású, illetve ilyen hatást is tükröző barlangok nagy aránya jellemző. Hazánk legnagyobb melegvizes eredetű barlangrendszerei a Budai-hegységben találhatók, ahol a jelenleg nyilvántartott 184 barlang többségét a kőbányászat tárta fel századunk első felében. A barlangokban leggazdagabb körzet a Szépvölgy-Rózsadomb térsége, melynek hálózatos alaprajzú, labirintusszerű nagy barlangrendszerei eocén mészkőben oldódtak ki.

A környék kőfejtői számos kisebb barlangüreget rejtenek. A Francia-bánya nyolc barlangja közül a legnagyobb a 4 C o-os, erős légmozgású Látó-hegyi-barlang (60m/-25m), a Mátyás-hegyi DK-i kőfejtőben lévő 17 üreg közül Barit-barlang (128m/-22m) kiválásai a leginkább említésre méltóak. A Pál-völgyi kőfejtő 13 barlangja között több jelentős méretű és kiterjedésű is található: Bagyura-Harcsaszájú-Kishideg-lyuk barlangrendszere (440m/+16m, -28m), Bekey-barlang (174m/-40m), és a Hideg-lyuk (152m), melyek a kőfejtő létezése előtt nyílván összefügghetett a nagy rendszerrel.

A Solymár község határában a hét kisebb üreget is feltáró kőfejtő felett nyíló Solymári-ördöglyuk (3500m/-75m) az egyetlen, természetes bejárattokkal rendelkező budai nagybarlang, amely triász dachsteini mészkőben alakult ki. Tektonikus hasadékait jellegzetes gömbfülkék teszik változatossá. Rendkívül bonyolult összefüggéseket mutató járatait már a XX. század eleje óta rendszeresen felkeresték a barlangkutatók, de manapság is az egyik legnépszerűbb túrabarlang. A közeli Nagykovácsi mellett nyílik a Bronz-barlang (150m/-30m), ahol az elmúlt évtized intenzív kutatásainak eredményeképpen számos pleisztocén őslénytani lelet került napvilágra.

A budai Vár-hegy felszíne alatt húzódó Vár-barlang ugyancsak szpeleológiai s egyben kultúrtörténeti különlegesség: ennek eredeti kis barlangüregeit a melegforrások által lerakott édesvízi mészkő alsó szintjébe oldotta bele a források egy fiatalabb generációja. Ezeket a középkorban pincékké bővítették, majd a második világháború előtt légvédelmi célból összefüggő, több km-es labirintusrendszerré alakították.

A triász karbonátokból felépülő Pilis csaknem 400 barlangjából több mint 270 darab 10 m-nél kisebb üreg. A leghosszabb a Klastrompuszta melletti jellegzetes sziklabordában nyíló Leány-Legény-barlangrendszer, melynek hossza meghaladja a 3,5 km-t, szintkülönbsége -104 m. Járatai több meredeken lejtő tektonikus sík mentén alakultak ki, melyeket nagyobb termek és szűk átjárók tagolnak. Közvetlen közelében nyílik a hasonló genetikájú Ajándék- (300m/-49m) Rejtekút-barlang (194m/-30m), és Csévi-szirti Indikációs-barlang (638m/-53m), melyek további lehetőséget kínálnak a barlangrendszer növelésére.

A Pilis központi részének, kezdő barlangászok által leggyakrabban látogatott barlangjai a fokozatosan emelkedő Pilis-barlang (470m/+39m,-6m) és a tágas aknával szájadzó és meredeken lejtő Szoplaki-ördöglyuk (200m/-38m). A turisták által kedvelt célpont a nagyszádájú Kis-kevélyi- (Mackó-bg 65m/+11m,-3m), Macska-barlang (170m/-24m) és a Pilisszántói-kőfülke (10m/+8m).

A Kevély hegycsoport részben (oligocén) homokköves fedőrétege alatt húzódik a Papp Ferenc-barlang (400m/-66m), az oldásos formáiról nevezetes Szabó-József-barlang (152m/-18m). Kissé távolabb a meredeken lejtő gömbfülkés Arany-lyukba (92m/-42m), Kevély-nyergi-zsombolyba (80m/-21m) és Rókalyukba (100m) lehet leereszkedni.

A Pilis egyetlen jelentős aktív víznyelője az Ürömi-víznyelőbarlang (214m/-28m), ami sajnos a közeli kommunális hulladékok miatt veszélyeztetett, akárcsak az Amfiteátrum-barlang (294m/-77m), ahol a Csókavári-kőfejtőben lerakott cián tartalmú gázgyári salakból fejlődik egyre erősödő széndioxid a karsztvízszintet is elérő hasadékrendszerben. Pomáz határában a nemrégiben felfedezett Amazonok-barlangja (141m/-13m) és Pomázi Felső-barlang (300m/-45m) az ősi Dera-patak földalatti folytatását jelentő nyelőit tárja fel.

A Gerecse fő karsztos tömegét ugyancsak vastagpados triász mészkő alkotja. Itt a nyilvántartott barlangok száma meghaladja a 420-at, melyből több mint a fele (250 darab) 10 m-nél kisebb üreg. Az erősen összetört, medencékkel tagolt karsztterület két legnagyobb barlangja a Tatabánya mellett nyíló, bonyolult szerkezetű, s levegőjének rendkívül magas CO ₂-tartalmáról hírhedt Lengyel-barlang (585 m/-70 m), valamint a hegység központi részén található, s egykor több tízezres denevérkolóniáknak tanyahelyet biztosító Pisznice-barlang, melynek hosszúsága 560 m, formaelemei a keveredő meleg és hideg vizek korróziós hatását tükrözik.

A hegység legmélyebb barlangját Tatabánya mellett a kőbányászat nyitotta meg: a -115 m mélységű 400 m hosszú Keselő-hegyi barlang hasadékjellegű aknasorának és termeinek falán helyenként szép, borsókövekből álló kristálycsoportok figyelhetők meg. A bányában nyíló tárórendszer több barlangot is harántolt, köztük két függőleges 50 m-es szintkülönbségű aknarendszert is ( Keselő-hegyi 2-es és a 4-es számú barlang). Ezen felül jelentős még a 11-es számú, amit 1986-ban tárták fel, benne két párhuzamos -30 ill. -60 m mély aknával.

A Gerecse nyelői és zsombolyai egyre nagyobb számban válnak ismerté. Leglátványosabb a Jura-zsomboly (137m/-52m) magashegyi jellegű két párhuzamos 40 m-es aknája. Jelentősebbek a jellegzetes víznyelő-formákat mutató lépcsőzetesen mélyülő Vértes László- (123m/-62m) Paksi M.- (110m/-40m), Névtelen- (80m/-32m), Kullancsos- (180m/-42m), és Döbbenet-barlang (102m/-50,5m).

A Gerecsében számos régészetileg kiemelkedő barlang is található, közülük a legismertebbek a Tatabánya feletti Szelim-lyuk (80m/-18m) impozáns méretű, felszínre szakadt sziklacsarnoka és a hozzá hasonlatos bajóti Öreg-kő melegvizes kialakulású Jankovich-barlangja.

A melegforrás-tevékenység jellemezte a Tata-Bicskei-árok üledékeiből sasbércszerűen kiemelkedő tatai Kálvária-domb térségét is. Az itt található 280 m hosszú Megalodus-barlang elnevezését a falain kipreparálódott kagylókövületek tömegéről kapta. Az Angyal-forrási (20m/-8m) és a Tükör-forrási- barlangok (35m/-30m) cementált oligocén kavicsban kifejlődött járatai az elmúlt évtizedek karsztvízszint-sülyesztése miatt váltak szárazzá, de a bányászat leállítása óta folyamatosan emelkedik bennük a vízszint.

A túlnyomórészt triász-dolomitból felépülő Vértes-hegységben a kőzetanyag karsztosodásra kevésbé hajlamos volta miatt csak kevés és kisméretű barlang alakult ki. Az itt nyilvántartott 104 barlang közül a legjelentősebb a Gánti-barlang 130 m összhosszúságú, inaktív forrásjárat-rendszere, valamint az európai hírű őslénytani lelőhelyként számontartott, 90 m-es Csákvári-barlang. Különleges ásvány kiválásai miatt érdemel említést és fokozott védelmet a 2000-ben megismert Vértessomlói-barlang (120m/-25m).

A Dunántúli-középhegység délnyugati része hazánk barlangokban második leggazdagabb karsztterülete. Itt a mezozóos karbonátok mellett jelentős a nem karsztosodó kőzetek aránya is. Közel 900 nyilvántartott barlangjának zöme (több mint 500 db) kis kiterjedésű, inaktív, feltöltődő-pusztuló üreg.

Az elmúlt 30 éves kutatások során bebizonyosodott, hogy a vékony lösztakaróval borított Tési-fennsík számos időszakos víznyelője folytatódik ember számára is járható méretű barlangban. A kataszterbe vett közel 300 barlang legnagyobbja az Alba Regia-barlang, amely jelenleg 3,6 km és -200 m mély. Időszakos víznyelőkhöz kapcsolódó, s az alsó-jura mészkőréteg ferdén kibillent dőlését követő, lapított szelvényű főfolyosói lépcsősen egymás mellett elhelyezkedő emeleteket alkotnak, alsó szakaszainak továbbkutatását a magas CO ₂-tartalom nehezíti. A zömmel csak függőleges ismert kiterjedésű, jellegzetesen aknasoros üregrendszerek itt is zsomboly megnevezéssel szerepelnek. Közülük a 100 m-es mélységet három a Csengő- (-134m), a Jubileum- (-121m) és a Háromkürtő-zsomboly (-105m) haladja meg. Jelentősebb még a Bongó- (165m/-38m), Csipkés- (180m/-73m), Károly-házi-zsomboly (100m/-65m), a Szelelő-lyuk (174m/-22m), és a Tábla-völgyi-barlang (350m/-78m).

A Déli-Bakonyban közel 150 barlang ismert, meglehetősen elszórtan. A legtöbb és a legjelentősebb a Kab-hegy bazaltos felszínének mészkőablakaiban nyelik el a sokszor igen jelentős áradmányvizeket, erősen feltöltődve ezáltal (Pl.: Macska-lik). Kivételt képez a Pulai-bazaltbarlang (150m/-22m) omladékos járata és a Halász Árpád-barlang (72m/-6m) vízzel kitöltött lávacső ürege, amelyek nem érik el a mészkőréteget. A bakonyi barlangkutatók nagy reményeket fűznek az eddig megismert lépcsőzetes Bujó-lik (176m/-40m), a párhuzamos aknákkal szabdalt Öreg-köves- (270m/-55m), és legnagyobb vízgyűjtő-területű Zsófiapusztai-víznyelõbarlang (170m/-35m) további feltárásához, valamint az eltérő genetikájú fosszilis Szentgáli Kő-lik-hoz (298m/-39m)

A Balaton-felvidék több mint, 100 üregének csaknem fele a vulkanikus eredetű Tihanyi-félszigeten található, de azok csupán néhány méteresek. A Leghíresebb a Tihanyi Apátsággal szemben található 14 m hosszú és kivilágított Forrás-barlang terme, mely az Aranyház üregeihez hasonlóan az egykori gejzírműködés kapcsán jött létre. A Balaton-felvidék leghosszabb barlangja az idegenforgalom számára többször is megnyitott balatonfüredi Lóczy-barlang (141m/-20m), amit már 1882-ben feltártak. A szépen oldott és látványosan gyűrt, vékonypadosan rétegzett triász mészkőben lévő járat mélypontját erősen Co ₂-os levegő és időnként állóvíz tölti ki.

A Keszthelyi-hegység 100 barlangja közül a legnagyobb a Csodabogyós-barlang, amelynek monumentális, -112 m szintkülönbségű ősi omladékos hasadékrendszerét a felfedezés, 1991 óta már 4 km hosszúságban sikerült feltárni. A kutatás mellett folyamatosan készült a barlang térképe is, amiből kiderült, hogy a járatok a szomszédos 340 m hosszú, -50 m mély Szél-lik barlangjáratait, 25 méternyire közelítik meg és közös légáramlási rendszert képeznek. Télen a külszíni hideg levegő az alacsonyabb szinten nyíló Szél-likon áramlik be és a Csodabogyós bejáratán át távozik, messziről látható gőzoszlopot alkotva. A fennsíkon még mintegy 15 barlang és számos víznyelő található, melyek közül említést érdemel még a 80 m hosszú, -45 m mély Nagy (Somos)-nyelő, valamint Vaddisznós- (150 m/-50 m), November 7- (100 m/-25 m), és a Horda-barlang (68 m/-17 m). A hegylábánál feltárt Döme-barlang (330m/-108m) nagyrészt bontott felső részén állati és emberi csontok, valamint új kőkori eszközök kerültek elő különleges gyökérsztalagmitok környezetében, az időszakosan szén-dioxidos alsó függőleges aknás részét, egy freatikus vízszintes zóna tagolja.

A Keszthelyi-hegységtől délnyugatra található Cserszegtomaj, ahol a temető kútásása során -51 m mélységben 1930-ban megnyílt Cserszegtomaji-kútbarlang, amit a triász-dolomit és a vízzáró pannon homokkő réteghatárán oldott ki az egykor feltörő meleg víz. A barlang 2,4 km-es, dolomitporral kitöltött, vízszintes labirintusa voltaképpen az ősi karsztos dolomitfelszín homokkő-negatívját őrizte meg számunkra. Hasonló genetikájú a szintén kútból nyíló, de alaprajzában eltérő Acheron-kútbarlang 200 m hosszú egyenes kuszodája. A hajdani melegforrások mai feltörési pontja a hegység lábánál lévő, s gyógyhatásánál fogva nemzetközi hírű Hévízi-tó -40 m-es vízmélységben nyíló Forrás-barlangja. A homokkőben kialakult, közel szabályos gömb alakú forrásteremben közvetlenül tapasztalható a termális és a hideg karsztvizek keveredése: a terem alját alkotó iszapnyereg nyugati oldalán 40 C o-os keleti oldalán 17 C o-os vizek törnek fel.

A három hegységrész közé ékelődő Tapolcai-medence szarmata mészkövében a feltörő langyos, meleg és a hideg karsztvizek keveredése labirintusszerű, horizontális járatrendszerek kialakulását eredményezte. Az idegenforgalom számára részben kiépített, csónakázható Tapolcai Tavas-barlang ismert hossza 3370m. A nagyrészt a víz alatt húzódó járatrendszer zöme - az innen mintegy 25 km távolságban évtizedeken át folyó bauxitbányászat vízkiemelése miatti jelentős karsztvízszint csökkenés következtében - egy időre szárazra került, fellendítve a feltárókutatást, majd a bányászat leállása után mára ismét elöntötte a 18 fokos víz. A barlang É-i végpontjától immár csupán 60 méter távolságra húzódik a városi kórház alatt elhelyezkedő, évtizedek óta asztmás betegek gyógykezelésére használt Kórház-barlang labirintusa, amelynek hossza a z elmúlt évek sikeres feltárásainak eredményeként 2850 m. Különlegesnek számít a benne megismert 26 m átmérőjű -20 m mély csaknem gömb alakú vízzel kitöltött Búvárok-terme, aminek az aljában források törnek fel. Régóta sejthető dolog, hogy talán az egész város alatt kiterjedt üregrendszer húzódhat. Ezt a feltevést tovább erősítette 2002-ben, egy a sportpálya helyén folyó építkezés geofizikai vizsgálata. Az egyik 15-20 m mélységben kimutatott üregre a kutat fúrtak, ami 200 m-t meghaladó vízszintes járat rendszer eredményezett ( Berger Károly-barlang).

A Mecsek 50 km ²-nyi, zömmel triászból származó karsztterületein több mint 210 barlang található. A karsztot nyolc nagyobb karsztforrás vízgyűjtőterületére lehet felosztani melyeknek nagy szerepük, van a környék vízellátásában is, ezek: a Tettye-, Vízfő-, Kőlyuk-, Paplika (Abaligeti-), Kispaplika-forrás, illetve a Mélyvölgyi-, a Mészégető-, és a Melegmányi-forráscsoport.

A Mecsek legmélyebb barlangja a nemrégiben feltárt közel 400 m hosszú Spirál-víznyelő, ami eddig -101 m mélységig vált ismerté, ahol eléri a karsztvízszinten húzódó keskeny patakos Fő-ágat. Ezen kívül számos -10-30 m mély víznyelő, illetve zsomboly jellemzi a karsztfennsíkot. Köztük csak alig néhány nagyobb található: Achiles-víznyelőbarlang (100m/-47m), Jószerencsét-aknabarlang (65m/-52m), Remény-zsomboly (100m/-70m). A hegylábszintet jelző forrásokban ismerté váltak az aktív vizes forrásbarlangok hosszabb-rövidebb szakaszai is: Mészégető-források-barlangja (330m), Orfűi Vízfő- (150m/-21m, +15m), Kispaplika- (40m), Mély-völgyi Kőfülke vizes-barlangja (61m/-2m, +10m), Melegmányi-vízfolyás barlangja (57m/-9m), melyek még eddig feltáratlan szifonokkal zárulnak le. Igazi ritkaság a területen megismert konglomerátumban képződött 110 m hosszú Törökpince-víznyelőbarlang.

Az ország legdélebbi hegyvonulata zömmel triász-dolomitból, jura és kréta mészkövek elkülönült pikkelyeiből felépülő Villányi-hegység, 20 db kataszterezett objektuma közül a legértékesebb barlangjai a fő vonulat előterében emelkedő Beremendi-rög meleg vizes eredetű, s részben ma is langyos karsztvízzel kitöltött üregei, valamint azok a kis villányi hasadékbarlangok, melyeknek üledékeiből korhatározó jelentőségű gerinces maradványok kerültek elő. A hegység legnagyobb barlangja, a Beremendi-kristálybarlang 1984-ben tárult fel a kőbányászat során. A 700 m összhosszúságú (-35 m mély), szövevényes térlabirintus sajátos formaelemeivel, 20 C fokos barlangi tavával, ritka ásványokat is tartalmazó, gazdag kristályképződményeivel és őslénytani leleteivel egyaránt előkelő helyet foglal el Magyarország barlangjai között. A szintén kőbányászat során feltárult Nagyharsányi-barlang (600 m/-60 m) képződményei, ásványkiválásai és őslénytani leletei alapján méltán lehetne párja. A 1995-ös feltárása óta a felszínen bányászati védőpillér benne pedig a felső vízszintes szakaszában 150 m-es kiépített járófelület biztosítja a védelmét és teremt lehetőséget a mostanában meginduló tudományos vizsgálataihoz.

Az 1977-ben nyilvántartott 1314 barlanghoz képest a jelenleg ismert több mint 3700 mintegy 280%-os növekedésnek felel meg. Ez részben a szisztematikus területi feldolgozások, részben a feltáró kutatások eredménye. Az elmúlt harminc év alatt felfedezett új járatszakaszok és új barlangok - köztük, mint láttuk, több száz, néhol több ezer m-es rendszerek - együttes hossza megközelíti a 80 km-t. Mindezek arra vallanak, hogy barlangjainkat - melyek kivétel nélkül védett természeti értékeink közé tartoznak - még korántsem ismerjük teljes számban és terjedelemben.

Budapest, 2004 január.

KvVM TvH Barlangtani és Földtani Osztály

MAGYARORSZÁG LEGMÉLYEBB BARLANGJAI

# data[].attributes.attachment_link.description
(Nyerges Attila - Takácsné Bolner Katalin) 2003 a Magyarországon karsztosodásra alkalmas karbonátos kőzetek az ország felszínének csupán 1,5 %-át alkotják. A karsztterületek kis kiterjedése ellenére hazánkban jelenleg több mint 3700 barlangot tartunk nyilván, közülük azonban csak 109 éri el a 200 m-t, és csupán 30 az 1 km-es hosszúságot.

# data[].attributes.body
Csodálatos gyógyító hatékonysággal bíró barlangjaink (Szemlőhegy, Budai Várbarlang, Pálvölgy, Jósvafő, Tapolca, Miskolc, Abaliget) mikroklímája nagy segítséget nyújt a légzőszervi megbetegedések, az allergia, és a stressz kezelésében. Ahány barlang, annyiféle mikroklíma. A klimatikus tényező függ a barlangi légáramlat mértékétől, a felszíni viszonyoktól, a barlangi víz mennyiségétől és összetételétől. A barlang levegő összetétele a gyógyhatás jelentős tényezője. A hő viszonylag állandó a barlang területén belül, évente maximum 1 °C az ingadozás mértéke. Nincs stressz-tényező, és nem provokál hörgőizomzat görcsöt sem a légtér. Relatív páratartalom 95-100%, melynek biológiai hatása a hörgőváladék hígítása és oldása. A levegőben lévő aerosol lehetővé teszi az oldott ásványi anyagok (Ca, Mg, Jód) bejutását a légutakba, gyulladás és görcsoldó hatást fejt ki a hörgőizmokban, illetve a hörgő nyálkahártyáján. A barlang kisdózisú radioaktivitása aktiválja a sejtanyagcserét, az immunrendszert. A barlangi levegő bizonyított öntisztulási képessége, a túlsúlyban levő negatív ionoknak köszönhető.

# data[].attributes.body
A barlangászok számára a legvonzóbb a Druzsba-barlang, amelynek bejárata Kisugolykán taláható. Hosszúsága kb. 900 méter, mélysége pedig 45 méter. A járatok hossza meghaladja az egy kilométert.

# data[].attributes.body
A técsői járás barlangjai a legérdekesebbek. Nagy- és Kisugolyka mellett több barlang is található, Nyéresháza mellett pedig a Cserlonij Kameny barlang fekszik. Ennek a barlangrendszernek a legmélyebb része, a Szifon-barlang mintegy 59 méter.

# data[].attributes.body
A legmélyebb barlang Grúziában található, 2 140 méter mély, Magyarországon pedig az István-lápai-barlang viseli ezt a címet, 254 méteres mélységével.

# data[].attributes.body
A Földön a leghosszabb az 590 km hosszú Mamut-barlang rendszer, mely Amerikában Kentuckyban található, Magyarországon pedig a közismert Baradla-Domica barlangrendszer, mely valamivel több, mint 25 km (magyarországi szakasz 20,5 km) hosszú.

# data[].attributes.body
A Barlangok Napját minden év június 25-én ünneplik.
Barlangnak a Föld szilárd kérgében természetes úton létrejött, 2 méternél nagyobb, ember által járható üregeket nevezzük.
A barlangokkal foglalkozó tudomány a barlangtan, azaz a szpeleológia.
A barlangokat képződésük szerint különböztetik meg, vannak a befoglaló kőzettel egyidejűleg képződött, un. szingenetikus barlangok és vannak a már kialakult kőzetben utólagosan létrejött barlangok, ezek az un. posztgenetikus barlangok.

Magyarországon jelenleg 4018 barlangot tartanak számon.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ősemberbarlang, vulkáni sziklatorony, szűk szurdok

A Bükkalja érdekes, jellegzetes látnivalóit összekötő cserépfalui Ördögtorony tanösvény főbb állomásai a névadó, bizarr riolittufa formáció, az Ördögtorony, a Neander-völgyi ember leletekről elhíresült Suba-lyuk barlang, a Cserépfalu melletti Kis-Amerika barlanglakások és a hangulatos Berezdaljai pincesor a Millenniumi, Csete György által tervezett kilátóval. Célszerű két részletben végigjárni a tanösvényt, mi most az északi részét járjuk körbe a 2013-ban átadott, modern Látogatóközpontból kiindulva.

A túra hossza: 5,9 km

A túra időtartama: 1,5 óra

Szintkülönbség: 210 m fel, ugyanannyi le

Töltsd le az útvonalat GPX-fájlként a GPS eszközödbe!

A túra jellege:

Rövid, közepes nehézségű körtúra jelzett utakon, ösvényeken. A barlanghoz vezető lépcsősor meredek, de nem túl hosszú, korláttal biztosított. Az Ökörfő széles tisztásán a jelzések ritkásak, jó tájékozódási képesség, térkép elengedhetetlen. Az Ördögtoronyhoz vezető ösvény kellemetlenül meredek, nedves időben csúszós.

Kiindulópont: Bükk Déli Kapu Látogatóközpont, a Cserépfalu és Bükkzsérc közti országút keleti felén.

Térképkivágat: Bükk 1:40 000 (Cartographia), http://www.cartographia.hu/bukk-turistaterkep-29.html
A túra leírása

Az összesen 10 km hosszúságú Ördögtorony tanösvényt célszerűnek tartjuk két részletben végigjárni, így elkerülhető a Cserépfalu és a Látogatóközpont közti országúton való gyaloglás. A 2013-ban átadott Bükk Déli Látogatóközpont modern épületétől indulunk. A látogatóközpontban kapott helyet a régebben a faluban működő Suba-lyuk Múzeum, ahol a barlangban talált neandervölgyi ember leletek másolatait tanulmányozhatjuk, ill. részletes ismertetőt kaphatunk a kor emberéről, életviteléről, történetéről. A központban működik a mindennap estig nyitva tartó Remete étterem is. Kerékpárt is kölcsönözhetünk az információs irodában.

A központtól a kövesúton, a K+ és a tanösvényt jelölő PT jelzéseket követve érünk be az árnyas Hór-völgybe, a Bükk leghosszabb völgyébe. 10 perc kényelmes sétával érjük el a Suba-lyukhoz vezető meredek, sziklába vájt lépcsősort. A barlanghoz vezető út elejéhez egy érdekes, Neander-völgyi családot ábrázoló dombormű is felhívja a figyelmet. Az úttól kb. 40 méteres magasságban lévő barlang meglepően kicsi még egy ősember számára is. 1932-ben fedezték fel a világraszóló leleteket, egy 60-70 000 évvel ezelőtt itt élt fiatal nő és egy kisgyermek csontjait. A barlang a nevét egy Suba vezetéknevű, helyi betyárról kapta, de 1932-1945 között Mussolini-barlangként tartották számon.

A kilátás a növényzet miatt csak részleges a barlang elől, érdemes pár lépést a kitaposott ösvényen felmenni, hogy jobban élvezhessük a panorámát. Visszatérve a műútra, balra fordulva megyünk egyre beljebb a szűkülő Hór-völgyben. Jobbra tábla hívja fel figyelmünket egy hajdani kőbányára, majd pár perc múlva, egy másik táblánál a tanösvény élesen jobbra fordulva válik le a hór-völgyi országútról.

Az árnyas Ökörütő-völgyben haladunk enyhe kaptatón felfelé, és hamarosan kibukkanunk az Ökörfő tágas fennsíkját elfoglaló vadvirágos, széles tisztáson. A rét bal oldali szélén menjünk végig, a fák hiánya miatt jelzéseket nem találunk, és a csapás sem követhető túl jól, de a túloldalán egy furcsa kis pihenőpadnál egy fán újból megtaláljuk a PT jelzést. Pár lépés után utunk balra lefelé tér be az erdőbe, fenyves mellett, széles szekérúton ereszkedünk le a platóról. Mielőtt teljesen benőné az utat a növényzet leérünk egy tisztásra, melynek szélén egy Erdész csendélet nevű emlékhely mellett elhaladva érünk ki egy aszfaltos útra.

Az aszfalton jobbra fordulunk, az utat a S jelzések is kísérik, a tanösvény jelzései elmaradnak. Egy figyelmeztető táblánál mindenképpen tegyünk egy kis kitérőt, hazánk talán legkevésbé ismert természeti csodájához, a Szoros-Kőporos szurdokba. Az utóbbi években, a dögkútnak és szemétlerakó helynek használt varázslatos szorost megtisztították és járhatóvá tették. A táblától egy kis ösvény indul a szurdok meredek partjának tetején, ahonnan jól be lehet látni a mély, keskeny mederszerű szorosba. Pár méter után a csapás egy kis lépcsősoron leereszkedik magába a szurdokba, itt is sétálhatunk egyet a meredek sziklapartok közt, olyan mintha egy kiszáradt hegyi folyó medrében lennénk. A szurdok nem mindennapi élményt kínál.

Visszatérve a műútra folytatjuk tovább sétánkat, hamarosan elérünk egy ismertető táblához, ahol balra fordulunk, kiérünk egy nagy tisztásra, szemben az Ördögtornyot rejtő Mész-tető. Átvágunk a réten, majd az ösvény erős emelkedővel jut el az Ördögtorony jellegzetes riolittufa kúpjához, melyen három fülke is látható. Jobbra tartva a tanösvényen a kis csapás elvezet a Sánc nevű nagy riolittufa sziklafolyáshoz. A tanösvény végül délnek fordulva kiér az erdőből, egy tágas mezőn keresztül becsatlakozik a keresztben futó S+ jelű turistaútba, melyen jobbra fordulva pár perc alatt visszaérünk a már ismert elágazáshoz, balra fordulva visszamegyünk a patak túlpartján futó aszfaltútra.

Az út túloldalán folytatódik utunk, a S és a K vár jelzéseket követve a kissé benőtt út élesen jobbra kanyarodik a műúttól, majd egy nagy bal kanyarral emelkedni kezd. Rövidesen kiérünk a fák közül egy hatalmas, széles rétre, és szántóföld szélén pár száz méter után visszaérünk kiindulási pontunkra, a Látogatóközponthoz.

Gyakorlati tudnivalók
Látogatóközpont
Nyitva tartás: K - V: 10.00-16.00

Múzeumi belépő: 450 Ft, gyerek: 250 Ft

# data[].attributes.attachment_link.description
A Bükkalja érdekes, jellegzetes látnivalóit összekötő cserépfalui Ördögtorony tanösvény főbb állomásai a névadó, bizarr riolittufa formáció, az Ördögtorony, a Neander-völgyi ember leletekről elhíresült Suba-lyuk barlang, a Cserépfalu melletti Kis-Amerika barlanglakások és a hangulatos Berezdaljai pincesor a Millenniumi, Csete György által tervezett kilátóval.

# data[].attributes.body
Június 25-én ünnepeljük a barlangok napját, amely a természetes úton létrejött, két méternél hosszabb, ember által járható, a szilárd földkéregben létrejött üregek fontosságára hívja fel a figyelmünket. Hazánkban a természetvédelmi törvény alapján minden barlang védettség alá tartozik, vagyis az újonnan felfedezett barlangok is azonnal védetté válnak.

Hazánkban 1788 db kisebb-nagyobb barlangot tartanak nyilván a hegységenkénti jegyzékben, melyet a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat gyűjtött össze, mindazonáltal számtalan kísérlet ellenére sem áll rendelkezésre egységes és naprakész barlangkataszter hazánk barlangjairól, amelyek közül számos kiépített barlang  kínál felüdülést a nyári forróságban a strandokat megunó diákságnak.

Egyik legismertebb barlangunk az UNESCO Világörökség részévé minősített Aggteleki cseppkőbarlang, amely 25 km hosszúságával Szlovákia alá is benyúlik, és itt található a Titánok csarnoka is, amely a közepén található óriás cseppkövekről kapta a nevét.

Ha valaki mégsem szeretne teljesen elszakadni a víztől, és csak a hőséget szeretné maga mögött hagyni, választhat a miskolctapolcai Barlangfürdő és a Tapolcai-tavasbarlang között. Míg az előbbi esetében Európában egyedülálló, 30°C-os gyógyhatású vízbe mártózhatunk, addig az utóbbiban Gulliverként csónakázhatunk a helyenként kissé szűkös tavasbarlang járataiban.

# data[].attributes.body
Az Aggteleki cseppkőbarlang nagy kiterjedése és elhelyezkedése révén nem csak Magyarország területén fekszik, hanem átér Szlovákiába is. Ez a rendkívüli barlangrendszer az UNESCO világörökségi listáján is helyett kapott.

Az országhatáron belül az Aggteleki Nemzeti Park szolgál védelmezőjéül és otthonául több száz kisebb-nagyobb barlangnak, mint például a Baradla-barlangnak, a Földvári-barlangnak vagy a Rákóczi-barlangnak. Ezek közül a legnépszerűbb és leglátogatottabb a Baradla-Domica barlangrendszer. A barlang gazdag élővilággal rendelkezik, ugyanakkor rengeteg ősmaradvány és mesés cseppkőképződmények is találhatóak.
Méretéből adódóan ez a barlangrendszer hazánk legjelentősebbje, így feltétlenül érdemes egy napot itt elidőzni és a lehető legalaposabban bejárni.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A naponta induló túrák esetében (Baradla - aggteleki rövidtúra, jósvafői rövidtúra, Vörös-tói középtúra) egész hónapban 20 % kedvezmény jár a felnőtt jegyárból.

Az év madara a kerecsensólyom

2024-ben a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület egyik első nagy fajvédelmi sikere, a kerecsensólyom áll a középpontban.

„Barlangok Világnapja 2024." pontgyűjtő játék

Az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság „Barlangok Világnapja 2024." címmel pontgyűjtő játékot hirdet 18. életévüket betöltött játékosok részére. A játék 2024. március 14-től 2024. június 8-ig tart.

Az ember mindig rácsodálkozik, hogy a természet milyen kreatív, mekkora erővel bír és hogy képes elképesztő dolgokat létrehozni.

A Baradla-balrang e kreativitás és erő ékes példája.

Megismerem a barlangot

Értesülj azonnal!

Iratkozz fel hírlevelünkre és értesülj friss híreinkről, érdekességeinkről, látnivalóinkról az Aggteleki Nemzeti Park területéről és környékéről.

Iratkozz fel hírlevelünkre és értesülj friss híreinkről, érdekességeinkről, látnivalóinkról az Aggteleki Nemzeti Park területéről és környékéről.

A honlapon található információk nem feltétlenül tükrözik az EU hivatalos véleményét.

© Minden jog fenntartva! - 2019

# data[].attributes.attachment_link.description
Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság turisztikai honlapja

# data[].attributes.body
Budapesten, a II. kerületben, a Pusztaszeri úton elhelyezkedő barlang az 1980-as években nyitotta meg kapuit. Azóta évről évre egyre többen keresik fel ezt a helyet elsősorban gyógyhatása miatt. Vizsgálatok kimutatták, hogy az itteni levegő gyógyítólag hat a különféle légzőszervi megbetegedésekben, így többek közt az asztmában szenvedő emberekre is. A barlang körbejárása azonban nem csak a betegekre, hanem az egészségesekre is rendkívül jó hatással van, mindemellett pedig még a látványa is szemet gyönyörködtető. A barlangban a laikusok számára hagyományosnak tűnő cseppkövek mellett egyéb érdekes képződmények is felfedezhetőek, mint például a borsókövek és kőrózsák, melyek a hévizes eredetnek köszönhetőek.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Szemlő-hegyi-barlangot előszeretettel látogatják iskolai, óvodai csoportok, családok és turisták egyaránt. Nem csoda, hiszen igazi mesevilág várja itt őket. Mostantól azonban egy uniós pályázat fejlesztéseinek köszönhetően még több élményben lehet részük vendégeinknek. Ezért érdemes több időt szánni a látogatásra, hogy a barlangtúra előtt vagy után a vetítőterem 3D filmjének megtekintésére, az interaktív kiállítás bebarangolására is jusson idő. A barlang feletti parkban ezután jóleshet a játék, kikapcsolódás a napsütésben, aki pedig végigjárja az új tanösvényt, az a főváros építőköveiről, a környék kőzeteiről is sok érdekeset megtudhat.

A bemutatóhelyeken és programjainkon kizárólag védettségi igazolvánnyal lehetséges a részvétel! Ennek a meglétét és érvényességét a helyszínen ellenőrizzük. A programon az igazolvánnyal rendelkezők mellett a felügyeletük alatt álló - a védettségi igazolvánnyal nem rendelkező - 18 év alatti személyek is részt vehetnek.

Kérjük a programon az Önök és mások biztonsága érdekében a szájat és orrot eltakaró maszk viselését!

Kérdőív a Szemlő-hegyi-barlangról >>
Kedves Látogatónk! Kérjük, miután meglátogatta bemutatóhelyünket, segítse munkánkat az alábbi kérdőív kitöltésével, amely csupán 2 percet vesz igénybe. Köszönjük! Mikor lesz legközelebb a helyszínhez kapcsolódó program?
Keresse a Szemlő-hegyi-barlangot a Facebookon is!
FÖLD ALATTI VILÁG A FŐVÁROS ALATT (kihelyezett földrajzórák a Szemlő-hegyi-barlangban)
Tudjon meg többet 2,5 órás, diákoknak szóló tematikus programunkról ITT>>

A válaszért gördítsen lejjebb!

A barlangban egész évben 12°C fok a hőmérséklet, nyáron ezért érdemes kissé melegebben felöltözni. A kiépített útvonal utcai ruhában megtekinthető. Kényelmes túracipő viselése ajánlott.
Biztosan szívükbe zárják majd a gyerekek Folyondár és Boróka történetét. A barlangi képződmények ihlették Döbrentey Ildikó meséjét, mely az új kiállítás keretében Levente Péter előadásában, Gryllus Vilmos dalaival szólal meg. A történetben a Banya mellett megelevenedik az Elsüllyedt hajó, a Jegesmedve, de még a Tű foka, sőt maga a Sötétség is.

A Szemlő-hegyi-barlang csak egy a környék számos barlangja közül, melyek másként keletkeztek, mint például a híres Baradla-barlang az Aggteleki-karszton. Nemcsak erről, de a mészkőről, a denevérekről, a barlangi mentésről és még sok más érdekes dologról játszva tanulhat kicsi és nagy, ha meglátogatja az új kiállítást. Kipróbálható a barlangi kötéltechnika, átmászhatunk a Tű fokán és egy fénykép erejéig mindenki barlangásszá válhat itt. Aki pedig jobban el szeretne mélyedni a szakmai ismeretekben, az érintőképernyős tudástárban kedvére böngészhet.

A hajdani szőlőskertek, pincék és présházak helyén az 1920-as évektől kezdtek villaépítkezésekbe a kor módosabb polgárai, sok esetben a helyi kőzetet használva építőanyagként. A barlang felfedezése is egy építkezésnek köszönhető. Mára a barlang védőövezetét képező parkot teljesen körülfogta a város. A felújított parkban új csúszdák és mászóka, padok és asztalok várják a pihenni, játszani vágyókat. A parkban kialakított geológiai tanösvény Budapest és térségének 8 legfontosabb építőkövét mutatja be, beépítésük, felhasználásuk módjával együtt.

A Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság nagy figyelmet fordít arra, hogy a természeti értékek megismerését a fogyatékkal élők számára is megkönnyítse. Bár az épület és a barlang teljes akadálymentesítése nem lehetséges, a mostani fejlesztések során rehabilitációs szakmérnökök és az érintett csoportok bevonásával javítottuk az akadálymentes hozzáférés feltételeit. Ennek eredményeként bejárati rámpánál elhelyezett kaputelefon, lépcsőlift, felújított, szabványos mellékhelyiség fogadja a mozgáskorlátozott látogatókat (a barlang kiépített részén 15°-os rámpák vannak felszerelve, így ezen a részen kísérő segítsége erősen ajánlott!). A hallókészülékkel rendelkezők indukciós hurokerősítő segítségével hallgathatják a filmeket a vetítőben. A vakokat és gyengénlátókat hangostábla és vezetősáv segíti a tájékozódásban. A geológiai tanösvény tábláin brei írásos összefoglaló található, a táblák teljes szövege a pénztárnál kölcsönözhető brei írásos vezetőfüzetben olvasható. A barlang jó levegője, a vízcseppek zenéje, a képződmények harmóniája pedig testet-lelket gyógyító ajándéka a természetnek mindenki számára.

A Szemlő-hegyi-barlang fogadóépülete és parkja 2011 márciusától teljesen megújult arculattal várja a látogatókat. A megújulást a Magyarország-Szlovákia Határon Átnyúló Együttműködési Program által finanszírozott projekt tette lehetővé.

A barlangi túrához angol, német, francia, orosz, ukrán, olasz, lengyel nyelvű audioguide-okat biztosítunk külföldi látogatóink részére.

Kedves Látogatónk!

A Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság kiemelt célja a látogatói élmény növelése, szolgáltatásaink javítása bemutatóhelyeinken, látogatóközpontjainkban, túráinkon. Kérjük, miután meglátogatta bemutatóhelyünket, segítse munkánkat az alábbi kérdőív kitöltésével, amely csupán 2 percet vesz igénybe. Köszönjük!

# data[].attributes.attachment_link.description
A Szemlő-hegyi-barlangot előszeretettel látogatják iskolai, óvodai csoportok, családok és turisták egyaránt. Nem csoda, hiszen igazi mesevilág várja itt őket. Mostantól azonban egy uniós pályázat fejlesztéseinek köszönhetően még több élményben lehet részük vendégeinknek. Ezért érdemes több időt szánni a látogatásra, hogy a barlangtúra előtt vagy után a vetítőterem 3D filmjének megtekintésére, az interaktív kiállítás bebarangolására is jusson idő.

# data[].attributes.body
A Pál-völgyi-barlang  Budán, a II. kerületben található, néhány utcányi különbséggel, a Szépvölgyi úton.
A Pál-völgyi 1919. óta látogatható, jelenleg 500 méteres kijelölt szakaszon, de a barlangrendszer ma ismert teljes hossza 31km-re tehető, ezzel hazánk leghosszabbja.
A hely különlegessége a ragyogó kalcitkristályok és az ősi kagylólenyomatok, valamint a meglepő alakzatokat felvevő cseppkövek.

Mivel a barlang megnyitott szakasza 1 óra alatt bejárható, így kiváló lehetőségül szolgál egy laza délutáni kikapcsolódáshoz. Ha szeretnénk egy kicsit kiszakadni a nyüzsgő város forgatagából, akkor a mesés cseppkőország tökéletes menedékül szolgál.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hazánk leghosszabb barlangja leginkább cseppköveiről lett nevezetes, bár igazából sokkal jellemzőbbek rá a magas, hasadékszerű folyosók, a nagy szintkülönbségek, és a hévizek által kioldott gömbszerű oldásformák. A barlang 1919 óta kisebb megszakításokkal folyamatosan látogatható. 500 méteres, megújult túraútvonala sok izgalmat tartogat. Meseszerű cseppkövek, különleges szikla-alakzatok évezredek óta változatlan, megdermedt világába visz el.
A bemutatóhelyeken és programjainkon kizárólag védettségi igazolvánnyal lehetséges a részvétel! Ennek a meglétét és érvényességét a helyszínen ellenőrizzük. A programon az igazolvánnyal rendelkezők mellett a felügyeletük alatt álló - a védettségi igazolvánnyal nem rendelkező - 18 év alatti személyek is részt vehetnek. Kérjük a programon az Önök és mások biztonsága érdekében a szájat és orrot eltakaró maszk viselését!
Kérjük, miután meglátogatta bemutatóhelyünket, segítse munkánkat az alábbi kérdőív kitöltésével, amely csupán 2 percet vesz igénybe. Keresse a Pál-völgyi-barlangot a Facebookon is!
Kedves Látogatónk! Köszönjük! Kérdőív a Pál-völgyi-barlangról >>

Mikor lesz legközelebb a helyszínhez kapcsolódó program? A válaszért gördítsen lejjebb!

A barlangban egész évben 11°C a hőmérséklet, nyáron ezért érdemes kissé melegebben felöltözni. A kiépített útvonal utcai ruhában megtekinthető. Kényelmes túracipő viselése ajánlott. A barlang némely szakaszán meredek lépcsőkön vezet az út, ezért a látogatás 5 éves kor és 115 cm alatt nem engedélyezett!

A Pál-völgyi-barlangot 1904-ben fedezték fel egy, a Szépvölgyi út mellett található, ma már felhagyott kőfejtőben. Ekkor egy néhány száz méteres, igen szép szakaszt tártak fel belőle, amit hamarosan látogathatóvá is tettek. A folyamatos kutatásnak köszönhetően a Pálvölgyi-Mátyáshegyi-barlangrendszer és a Hideg-lyuk - Harcsszályú-barlang "összekötésével" a barlangrendszer mára ismert járatainak hossza így érte el a 31 kilométert, amivel ma Magyarország leghosszabb barlangja. (Hosszabb az Aggtelek-Jósvafői Baradla- és a hozzátartozó, szlovákiai Domica-barlangnál is). A kiépített túraútvonal a legjellegzetesebb szakaszokon vezeti végig a látogatót. A barlangtúra során változatos cseppköveket, gömbszerű hévizes oldásformákat, csillogó kalcitkristályokat, és ősi kagylólenyomatokat csodálhatunk meg.

A barlangi túrához angol, német, francia, orosz, ukrán, olasz, lengyel nyelvű audioguide-okat biztosítunk külföldi látogatóink részére.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hazánk leghosszabb barlangja leginkább cseppköveiről lett nevezetes, bár igazából sokkal jellemzőbbek rá a magas, hasadékszerű folyosók, a nagy szintkülönbségek, és a hévizek által kioldott gömbszerű oldásformák. A barlang 1919 óta kisebb megszakításokkal folyamatosan látogatható. 500 méteres, megújult túraútvonala sok izgalmat tartogat. Meseszerű cseppkövek, különleges szikla-alakzatok évezredek óta változatlan, megdermedt világába visz el.

# data[].attributes.body
Baranya megyében, egészen pontosan a Mecsekben található patakos barlang már az 1700-as években is ismert volt. Azóta rengeteg ásatás indult, kiszélesítették, korszerűsítették és mára körülbelül 460 méter hosszan látogatható. Érdekessége, hogy a kijelölt ösvény mentén egy patak csordogál, ami kristálytiszta vízűnek tetszik.
A barlang levegője a légúti megbetegedéseket gyógyítja, így a túra végén nem csak egy egyedülálló élménnyel gazdagabban, hanem egészségesebben is távozunk.

A hely további érdekessége, hogy több állatfajnak, köztük denevéreknek, bogaraknak és a nagy pelének is otthont ad. A barlang szomszédságában elterülő tó és a denevérmúzeum csak fokozza az élményt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tájékoztatjuk tisztelt látogatóinkat, hogy március elsejétől a Denevérmúzeumban korszerűsítési munkálatok kezdődnek, melyek során az épület és a denevérek életét, táplálkozását, vándorlását bemutató kiállítás teljesen megújul. A munkálatok ideje alatt, előreláthatóan nyár végéig a Denevérmúzeum múzeum zárva tart.
Megértésüket köszönjük.

A barlangok páratlan szépségű díszei a sok-sok millió vízcsepp munkája nyomán létrejött, különféle színű és formájú cseppkőképződmények, melyek nevüket a "tsepegő kő", "csepegő kő" kifejezés után kapták. Az 18-19. században még minden olyan ásványra ezeket a szavakat alkalmazták, melyek a víz csepegése, szivárgása nyomán jöttek létre, függetlenül annak összetételétől. A 19. század végétől kezdve a turisták számára készült, útleírások átvették a kifejezést és a magyarországi barlangok nagy részét csepegő-kő, majd cseppkő barlangnak nevezték. Ma már a legtöbb embernek a cseppkő szó hallatán a mészkő barlangokban keletkező kalcium-karbonát kiválások jutnak eszébe.

A cseppkövek keletkezése rendkívül összetett folyamat, melyet számos tényező befolyásol. A csapadékvíz, mely a barlangok kialakulásáért is felelős, a benne lévő széndioxid hatására savassá válik, így a repedésekben beszivárogva oldani képes a mészkövet. Először is azt kell tisztáznunk, honnan kerülhet széndioxid a vízbe: ...tovább olvasom

2019. márciusában péntekenként 20% kedvezménnyel látogatható az Abaligeti-barlang!

Idén márciusban a Barlangok Hónapja kampány keretein belül a következő programokkal vára a Duna-Dráva Nemzeti Park Igazgatóság az Abaligeti-barlang látogatóit.
...tovább olvasom

Tájékoztatjuk tisztelt látogatóinkat, hogy 2018-ban azAbaliget-barlang és Denevérmúzeum karácsonyi ünnepi nyitva tartása az alábbiak szerint alakul:

* december 23-ig: a hivatalos nyitvatartási rend szerint
* december 24., 25., 26.: zárva
* december 27-30-ig: a hivatalos nyitvatartási rend szerint
* december 31., január 1.: zárva
* január 2-tól: a hivatalos nyitvatartási rend szerint

Tájékoztatjuk tisztelt látogatóinkat, hogy december 19 és január 2 között a bankkártyás és Szép-kártyás fizetést technikai okok miatt nem áll módunkban elfogadni. Megértésüket köszönjük.

Az immár hagyományosan augusztus utolsó hétvégéjén megrendezése kerülő Denevéresre idén augusztus 25-én kerül sor. A program során résztvevők megismerkedhetnek a denevérek különleges és titkokkal körüllengett világával. Az Abaligeti-barlangnál hálóval befogott denevérfajok egyedi jellemzőit denevérszakértő mutatja be az érdeklődőknek.

Helyszín, időpont: az Abaligeti-barlang bejárata előtti tér, 20.00 óra

A programon a részvétel ingyenes.

Ismér megrendezésre kerül a "Barlangok Hónapja". Különleges programokkal és akciókkal várja márciusban az Abaligetre látogatókat a Duna-Dráva Nemzeti Park Igazgatóság.

...tovább olvasom

Tájékoztatjuk tisztelt vendégeinket, hogy 2017. december 11-12-én az E-on Abaligeten elektromos hálózati karbantartást végez. A munkálatok teljes áramtalanítást igényelnek, ezért az Abaligeti-barlang és a Denevérmúzeum ezen a két napon zárva tart.

Technikai okok miatt az Abaligeti barlang és Denevérmúzeum 2017. december 14-én is zárva tart.

Megértésüket köszönjük!

Tájékoztatuk tisztelt látogatóinkat, hogy az Abaligeti-barlang és Denevérmúzeum nyitvatartása a 2017-es Karácsonyi időszakban az alábbiak szerint alakul:

* december 23-ig: a hivatalos nyitvatartási rend szerint
* december 24., 25., 26.: zárva
* december 27-30-ig: a hivatalos nyitvatartási rend szerint
* december 31., január 1.: zárva
* január 2-tól: a hivatalos nyitvatartási rend szerint

A barlangok világára hívja fel a figyelmet országszerte a Barlangok Hónapja elnevezésű rendezvénysorozat. Célja, hogy felhívja a figyelmet a természet fantasztikus föld alatti csodáira. A hónap folyamán az Abaligeti-barlang is különleges programokkal és kedvezményes belépőkkel várja látogatóit: egyéni látogatóink a belépőjegyet 20% kedvezménnyel vásárolhatják meg. A kedvezmény igénybevételéhez használják a "PIPISZTRELLA" jelszót!
...tovább olvasom

2016 Február 14-én 10 és 12 órás kezdettel újra találkozhatnak az érdeklődő gyermekek Moszankával és Pipisztrellával az Abaligeti-barlangban!
A túra résztvevőinek létszáma korlátozott, ezért előzetes jelentkezés szükséges! Tel.: 72/498-766

# data[].attributes.attachment_link.description
Tájékoztatjuk tisztelt látogatóinkat, hogy március elsejétől a Denevérmúzeumban korszerűsítési munkálatok kezdődnek, melyek során az épület és a denevérek életét, táplálkozását, vándorlását bemutató kiállítás teljesen megújul. A munkálatok ideje alatt, előreláthatóan nyár végéig a Denevérmúzeum múzeum zárva tart. Megértésüket köszönjük.

# data[].attributes.body
A Balaton északi partján, a Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban, Balatonedericsnél található barlang 6km-es hosszúságával és több, mint 140 méter mélységével várja a kalandra vágyókat. Természetesen itt sem járható be az egész szakasz, egy jelentős részét viszont élvezettel felfedezhetjük. Az itteni túrák különlegessége, hogy nem lehet egyszerűen végigsétálni, hanem a helyben biztosított barlangászfelszerelésben és fejlámpával kell olykor hason csúszva megtenni az utat. Az élmény azonban minden apró kellemetlenséget feledtet. Mivel viszonylag könnyen járható, így kiválóan tölti be „ a tanbarlang” szerepét is.

# data[].attributes.attachment_link.title
Csodabogyós-barlang, Balatonederics | túra | barlangtúra | kalandtúra | barlangászat | SZÉP kártya | Csodabogyos Cave tours in Hungary

# data[].attributes.attachment_link.description
Csodabogyós-barlang, Balatonederics | túra | barlangtúra | kalandtúra | barlangászat | SZÉP kártya | Csodabogyos Cave tour in Hungary

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A medve nem játék, a medvét kerülni kell. A medvével nem kell barátkozni, bármilyen korú is legyen. A bocsok közelében nagy valószínűséggel az anya is ott van. A legtöbb konfliktus az anyamedvékhez köthető. Amennyiben medvét észlelnek, kérjük jelezzék igazgatóságunk fel, az alábbi ügyeleti telefonszámon: +36 30 861-3808

# data[].attributes.attachment_link.description
A medve nem játék, a medvét kerülni kell. A medvével nem kell barátkozni, bármilyen korú is legyen. A bocsok közelében nagy valószínűséggel az anya is ott van. A legtöbb konfliktus az anyamedvékhez köthető. Amennyiben medvét észlelnek, kérjük jelezzék igazgatóságunk fel, az alábbi ügyeleti telefonszámon: +36 30 861-3808

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Képek rendezése

Lengyel-barlang térképe

Típus:

Név:
Lengyel-barlang

Szélesség (lat):

N 47° 35,159'

Hosszúság (lon):

E 18° 25,168'

Magasság:

303 m

Település:
Tatabánya

Megye:

Komárom-Esztergom

Térképen:

TuHu - OSM - GMaps

Bejelentő:

zacz

Felhasználó:
zacz

Dátum:

2006.03.17

mélység

73 m

hossz

600 m

járhatóság

csak barlangászoknak

kataszteri szám

4630-22

A Gerecse legnagyobb barlangját sokféle névvel illették már. Eredeti népi neve Ördög-lyuk volt, később Mammutos-útvesztőnek, Kőhegyi-barlangnak, Gázos-barlangnak, napjainkban pedig Lengyel-barlangnak hívják.
A tatabányai Kő-hegy (Turul-hegy) délkeleti peremén, a Turul emlékműtől kb. egy kilométer távolságra, 300 m tszf. magasságban nyílik. A felszíni horpadásból kiemelkedő szikla tövében jelentéktelen nyílással kezdődik a rejtélyes üreg, amelyet a barlangkutatók közül először 1929-ben Schönviszky László és Barbie Lajos kutatott át, 36 m mélységig. A barlangra Vígh Gyula hívta fel a figyelmet, aki a Gerecse barlangjairól az első áttekintő leírásokat adta. Az 1930-as évek elején a Bejárati-teremben Tasnádi Kubacska András lengyel internáltakkal ásatást végzett. Valószínűleg innen származik a Lengyel-barlang és a Mammutos-útvesztő elnevezés. A barlang felső, labirintusos szakaszában sokan megfordultak, de az alsó szakaszt csak az 1960-as években sikerült feltárni, így itt a cseppkőképződmények még aránylag épségben megmaradtak.
A barlang jelenleg lezárt, szűk bejáratán lecsúszva a Bejárati- vagy Váró-terembe jutunk, amelynek végéből nyolc métert kell leereszkednünk ahhoz, hogy egy hasadékszerű terembe érjünk. A fenék lejtésirányát követve, kisebb üregeken keresztül kell csúsznunk ahhoz, hogy fel tudjunk állni. A termecske jobb vagy bal oldalán ereszkedhetünk tovább, majd a Harakiri nevű, négyszöget formáló torkon keresztül a Kupola-terem előterébe érkezünk. Utunk a Guanó-terem barátságtalan mélypontjára vezet, ahol a nyíláson át, hétméteres ereszkedés után bekúszunk a lapos, kényelmetlen Ipszilon-ágba, majd balra fordulva a Kínok-útján át egy szűk, öt méter mély hasadékhoz érünk. Ezen lejutva, nyolc métert kell kötélen ereszkedni. Ez a Nehéz-terem, ahonnan a Cseppköves-kuszodán át a Hajóba érkezünk. 50 m mélységben vagyunk, s az első valóban szép cseppköveket itt láthatjuk. Tovább szűk hasadékon, igen rossz levegőben mászhatunk, ereszkedhetünk le a barlang végpontjáig.
Az üreg felső-triász korú dachsteini mészkőben található. A jelenlegi bejárat már egy barlangterem beomlása után keletkezett. A kialakulás első feltétele a tektonikai mozgások hatására létrejött hasadékrendszer volt. A felszínre is kiérő vízvezető repedések mentén, már a Kő-hegy kiemelkedése előtt kis víznyelők alakultak, amelyeknek mélyben összefolyó, különböző töménységű és hőmérsékletű oldatai a keveredési korrózió eredményeként üregképző hatást fejtettek ki.
A Lengyel-barlang legfőbb jellegzetessége kétségtelenül gázos volta, amire a kutatókat barlangtúrájuk alkalmával a szaporább lélegzetvétel, a sárga golyóként égő karbidlámpa lángja, a fel nem lobbanó gyufa, majd később a tartós fejfájás emlékeztet. A barlang levegője a szokásosnál több széndioxid-gázt tartalmaz, s ennek növekedésével az oxigén mennyisége csökken. A széndioxid mennyisége a vizsgálatok szerint 0,1 és 4,2% között mozog. Az eddigi tapasztalatok szerint szeptember és november között, valamint a tavaszi időszakban a legrosszabb a levegő.
A barlang átlaghőmérséklete 10,2°C, az átlagos relatív páratartalom pedig 96%. A barlang mélységének növekedésével a hőmérséklet emelkedik, 0-32 m között 10,0, 32-50 m között 10,2 és 50-73 m között 10,3°C. A Lengyel-barlang Bejárati-termében 1930 körül végzett ásatás során tipikus würm I. glaciálisba sorolható korú nagyemlős fauna került elő: szamár (Asinus hydruntinus), barlangi medve, barlangi oroszlán, óriásszarvas és mammut. Az óriásszarvas agancsán mintegy 10 cm hosszan párhuzamos, 10-20 mm hosszú bekarcolások figyelhetők meg, egy növényevő állat csigolyáján pedig éles szerszámtól eredő mély bevágások találhatók. Vértes László mikroszkópos és ultraibolya-megvilágításos vizsgálattal úgy találta, hogy a két csont sérülései mindenképpen emberkéztől származnak, és egykorú beágyazódásukkal, tehát a würm glaciális első hidegcsúcsának idejével. Ez a szélesebb értelemben vett moustieri kultúrának felel meg.
A bonyolult alaprajzú s nagyrészt függőleges kiterjedésű barlangról már több térkép vagy térképvázlat készült.Ezek szerint a barlang mélysége 72,7 m, hosszúsága 500-600 m. A közölt térképet aTatabánya Barlangkutató Egyesület 1992-ben adta ki.

Irodalom: Kordos László Magyarország barlangjai ( forrás )
További adatok (juju)

Közeli települések: Vértesszőlős ÉNy felé 4.94 km, Vértestolna ÉK felé 5.46 km, Tarján K felé 7.37 km (2016/04/28 set by MapAudit, O'Eye)

-

bivakhelynek megfelel

-

nyitott (nincs lezárva)

-

kötél szükséges hozzá

# data[].attributes.attachment_link.description
Képek rendezése Lengyel-barlang térképe Típus: Név: Lengyel-barlang Szélesség (lat): N 47° 35,159' Hosszúság (lon): E 18° 25,168' Magasság: 303 m Település: Tatabánya Megye: Komárom-Esztergom Térképen: TuHu - OSM - GMaps Bejelentő: zacz Felhasználó: zacz Dátum: 2006.03.17 mélység 73 m hossz 600 m járhatóság csak barlangászoknak kataszteri szám 4630-22 A Gerecse legnagyobb barlangját sokféle névvel illették már.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Szinonima: I.-51. sz. víznyelõ barlangja

Hegység: Bakony, Tési-fennsík, Csengõ-hegy, 486 m tszf. magasság

Hossza: kb. 210 m , Mélysége:134 m

Bejárata: a Csengõ-hegy Ény-i oldalán, egy alig észrevehetõ enyhe völgyhorpasz vízvezetõ vonalán, fiatal erdõvel fedett terepen nyílik, közvetlenül a régen ismert Ördöglyuk szomszédságában.

Mesterségesen kibontott bejárata beton kútgyûrûkkel van kiépítve és vasrács ajtóval lezárva.

Az Ördöglyuk szakadéktöbrébe tartó vízvezetõ árok aljából, egy idõszakos vízfolyásokat lefejezõ kis felszakadás megbontásával tárta fel 1979 nyarán az Alba Regia Barlangkutató Csoport (Kárpát 1979.). Nevét a Csengõ-hegyre emlékeztetvén kapta.

Az akkori feltáráskor 53 m mélyre, az Óriás-akna aljáig sikerült lejutni. Ennek talpi omladékába mélyített tíz méteres kutatóaknán keresztül 1981-ben feltárult a Vetõ járatának meredeken lejtõ folyosója, amelynek végpontját 85 m bejárati szint alatti mélységben, egy újabb nagy vastagságú omladék álfenék képezte.

Felkészülve a nehéznek és hosszadalmasnak ígérkezõ áttörési kísérletre, a csoport átdolgozta az Óriás-akna alján lévõ korhadó faácsolatot a bányászatban használatos 1 m hosszú TH acélbordákkal, majd megtörtént a közlekedõ útvonalak teljes technikai felújítása 1983-ban. Hasonlóan elkészült a bejárati kutatóakna biztosítása betonozással és beton kútgyûrûk beépítésével, illetve 1985-ben a barlang lezárására is megvalósult.

A Vetõ alján felhalmozódott omladék átbontása eközben már 1984-ben már elkezdõdött. Az innen kihajtott 14 m mélységû háromszögszelvényû kutatóakna már végig acélbiztosítással készült, amelynek minden eleme M12-es csavarokkal lett rögzítve elcsúszás ellen.

A kutató akna alján végre 1987 õszén ismét megnyílt az út lefelé, s a kutatók elérték a zsomboly újabb végpontját jelentõ vizes szifont 134 m mélységben. (Szolga F. 1987.)

Sajnos az acél ácsolat utolsó szakaszának stabilizálása elmaradt, így az 1988 tavaszán történt omlás nyomán az új rész 100 m mélységben megint elzáródott.

Kibontása újabb biztosító elemek beépítése után 1999-ben történt meg és a zsomboly azóta ismét teljes mélységben járható.

Bejárata a felsõ triász és alsó jura rétegátmenet határán helyezkedik el.

A korábbi földtani vizsgálatok a néhány méterre lévõ Ördöglyuk befoglaló kõzetanyagát dachsteini típusú alsó liász mészkõnek határozták meg és tapasztalatok alapján hasonló kõzetet találunk a Csengõ-zsomboly bejárati szakaszaiban is. Kb. 15 m mélységben azonban jólfejlett megalodus héjakat fedeztünk fel a Harang-akna tetejének falában majd lejjebb tömegesen is elõfordulnak a végpont elõtti szakaszon, így jelenlétük inkább felsõ triász kõzetanyagot valószínûsít. Ez szövetszerkezetét tekintve típusos dachsteini mészkõ, amely szinte maradék nélkül oldódik (Németh T. 1981.). Tektonikusan erõsen megdolgozott, a barlang járatai tektonikusan predisztináltak. Az Óriás-akna omladékzónája három törési sik metszése mentén jött létre melyek közül legszemléletesebb az alóla szabad felszínnel kifutó 55 fok dõlésû vetõtükör.

Az üregtágításban döntõ szerep a leszálló vizek korróziós hatásának jutott, emellett az idõszakosan befolyó áradmányvizek kisebb eróziós nyomai is felfedezhetõk (pl. mennyezeti csorgák, kavicshordalék). Fõként függõleges jellegû, lefelé táguló aknák sorából áll, amelyeket szûk keresztmetszetû és enyhe lejtésû rövid járatszakaszok kapcsolnak össze.

Méreteit tekintve a zsomboly legimpozánsabb járatszakasza az Óriás-akna, amelynek függõleges kiterjedése 25 m.

A feltárási tapasztalatok alapján minden jel arra utal, hogy a jelenleg ismert aknasor mellett húzódik egy párhuzamos aknarendszer is, mely valahol az Ördöglyuk-Ördög-terem - Spárga-kürtõ tengelyvonalában halad. Ez helyenként cseppkövekben gazdag szakaszokkal össze is lyukad a jelenlegi járatokkal. Ilyen pl. az utolsó acélácsolatból kibújva megismert oldalakna, amelynek falait szinte mindenütt üde felszínû és világos színû kérgezõdés, függõcseppkövek borítják. Hasonló gyakorisággal fordulnak elõ képzõdmények a Spárga-kürtõben, ahol 20-30 cm-es drapériákat, kis baldehin szerû lefolyásokat is találunk, sõt mennyezeti kürtõjében a dúsan nõtt képzõdmények okoznak szûkületet.

Egy hajdanán jól szellõzõ járat reményét keltik azok a függõ cseppkövek és lefolyások a végponti szifonjárat felett, amelyek itt szintén nagy felületen láthatók és fejlõdõ állapotban vannak. Nagy foltokban találhatunk még képzõdményeket a zsomboly egyéb részein is (pl. Viszhang-akna, Varcogó), ám ezek csak egykori képzõdmények lekoptatott (visszaoldott?) maradványai.

A barlang uralkodó kitöltése a helyben keletkezett omladék, mely az aknarendszer középsõ szakaszában különösen nagy tömegben halmozódott fel. Ugyanitt az oldaljáratok üledékcsapdáiban és a párkányokon felszíni eredetû kavics illetve homok jellegû hordalékot is találunk, továbbá lösz és agyag lerakódásokat.

A zsomboly végpontján mért legnagyobb CO2 tartalom 2% volt.

A barlang kutatása során több alakalmi tudományos vizsgálat is folyt, ezeket a Csoport Évkönyvei foglalják össze. Csontleletek alapján a barlang egyes részei már a feltárás elõtt õsi denevér lakóhelyek voltak, és jelenleg is folynak a rendszeres denevér megfigyelések.

Fokozott védelmét a denevérek élõhelyének megóvása, valamint jelentõs méretei és megismert földtani értékei teszik indokolttá. Mindemellett továbbkutatásával potenciális lehetõség van hazánk egyik legmélyebb barlangjának feltárására.

A barlang lezárása természetvédelmi és életvédelmi okokból történt. Látogatni a gondozást végzõ Alba Regia Barlangkutató Csoport közremûködésével lehet. A barlang bejárását fixen beépített vaslétrák segítik, de az aknák csak kötélbiztosítással járhatók.

Kárrpát J. 1979.: A kistéspusztai Csengõ-zsomboly feltárása - Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve 1979. 16-18. l. kézirat

Németh T. 1981.: Kõzetvizsgálatok - Alba Regia Barlankutató Csoport Évkönyve 1981. 21-25.l. kézirat

Szolga F. 1987.: Feltáró kutatás a Tési-fennsíkon - Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve 1987. 20-25 lap kézirat

# data[].attributes.attachment_link.description
Szinonima: I.-51. sz. víznyelõ barlangja Hegység: Bakony, Tési-fennsík, Csengõ-hegy, 486 m tszf. magasság Hossza: kb. 210 m , Mélysége:134 m Bejárata: a Csengõ-hegy Ény-i oldalán, egy alig észrevehetõ enyhe völgyhorpasz vízvezetõ vonalán, fiatal erdõvel fedett terepen nyílik, közvetlenül a régen ismert Ördöglyuk szomszédságában. Mesterségesen kibontott bejárata beton kútgyûrûkkel van kiépítve és vasrács ajtóval lezárva.

# data[].attributes.body
A gyógyítóbarlangoknak kedvező hatásuk van a légzőszervi megbetegedésekre, de külön légzőszervi megbetegedésekre is alkalmazzák.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Egyes barlangok gyógyító klímája már régóta ismert, bár még messze nem használjuk ki az ebben rejlő lehetőségeket.

A gyógybarlangoknak kedvező hatásuk van a légzőszervi megbetegedésekre, de külföldön reumatikus problémák kezelésére is alkalmazzák.

Térképen is megmutatjuk, hogy merrefelé vannak a gyógybarlangok.

Többféle története is van annak, hogy miként fedezték fel a barlangok kedvező egészségügyi hatását. Az egyik verzió szerint már az 1800-as években egy lengyelországi sóbánya kapcsán feltűnt az orvosoknak, hogy az ott dolgozókat messze elkerülik a tüdőbetegségek (ellentétben például a szénbányászokkal), sőt a meglévő légzőszervi problémáik is enyhülnek. Ezután pedig terápiás célokra kezdték használni a sóbarlangot.

A barlangterápiához fűződő másik történet szerint a második világháború alatt a németországi Klutert-barlangot óvóhelynek jelölték ki. Itt pedig megint csak azt tapasztalták, hogy a barlangba húzódó légzőszervi betegeknek javult az állapotuk a légiriadók idején.

A barlangkezelések hatékonyságának a kulcsa a hűvös, magas relatív páratartalmú, a külső szennyeződésektől védett környezet, ahol a levegőben nincs por, pollen és toxikus anyagok. A sóbányák, sóbarlangok külön is kedvező hatásúak a levegő magas sótartalma miatt, ami - a sós vizű fürdőkhöz hasonlóan - gyulladáscsökkentő hatással bír, valamint segíti az esetleges hörgőváladék oldását. Ezeken felül a barlangokban a levegő szén-dioxid tartalma is magasabb a felszíninél, ami növeli a légzés intenzitását és mélységét.

Mindennek köszönhetően a barlangterápiát már régóta alkalmazzák az asztmás, idült hörghurutos, tüdőtágulásos, hörgőtágulásos problémák kezelésére, valamint szénanátha, orrmelléküreg-gyulladás esetén is. Ilyenkor napi három-öt órányi barlangi tartózkodást javasolnak, több napon keresztül, azaz kúraszerűen.

Érdekességképpen megemlítjük, hogy a barlangkezelésnek van egy reumatológiai betegségeket kezelő ága is. Ennél a barlangok mélyebb részein lévő melegebb klímát használják ki. Az úgynevezett meleg barlangkezelés kedvező hatású lehet egyes mozgásszervi betegségeknél, miután a hőhatás segít az ízületi merevségek oldását. Általában egyhuzamban 20-30 percig tartózkodnak a betegek a meleg levegőjű barlangjáratban, tovább nem is szabad - ez hasonló a gyógyvizes fürdőzésnél megszabott időkorláthoz.

A Magyarországon található gyógybarlangokban az utóbbit, tehát a meleg barlangkezelést nem, csak a hideg, azaz a légzőszervi betegségeknél hatásos terápiát alkalmazzák.

Az ország egyébként gazdag potenciális gyógybarlangokban, egyes becslések szerint akár húsz barlang is alkalmas lenne gyógyászati célokra. (Csak egy példa: a 70-es években olyan terv is volt, hogy Budapesten a Gellért-hegy gyomrában alakítanak ki egy gyógybarlangot). Viszont ebből jelenleg öt hely számít hivatalosan is gyógybarlangnak.

Magyarországi gyógybarlangok

A gyógyfürdőkhöz hasonlóan a gyógybarlangokat is központilag, a Fővárosi Kormányhivatalnál tartják nyilván. A hazai gyógybarlangok köre 2000 óta nem bővült.

Település: Jósvafő

Megye: Borsod-Abaúj-Zemplén

A gyógybarlanggá nyilvánítás éve: 1969
Aggteleki Nemzeti Park weboldala
Település: Tapolca

Megye: Veszprém

A gyógybarlanggá nyilvánítás éve: 1981
Tapolcai gyógybarlang weboldala
Település: Budapest, II. kerület

A gyógybarlanggá nyilvánítás éve: 1991
Szemlő-hegyi gyógybarlang honlapja
Település: Miskolc-Lillafüred

Megye: Borsod-Abaúj-Zemplén

A gyógybarlanggá nyilvánítás éve: 1992
Bükki Nemzeti Park honlapja
Település: Abaliget

Megye: Baranya

A gyógybarlanggá nyilvánítás éve: 2000
Abaligeti-barlang honlapja

# data[].attributes.attachment_link.description
Egyes barlangok gyógyító klímája már régóta ismert, bár még messze nem használjuk ki az ebben rejlő lehetőségeket. A gyógybarlangoknak kedvező hatásuk van a légzőszervi megbetegedésekre, de külföldön reumatikus problémák kezelésére is alkalmazzák. Térképen is megmutatjuk, hogy merrefelé vannak a gyógybarlangok. Többféle története is van annak, hogy miként fedezték fel a barlangok kedvező egészségügyi hatását.

# data[].attributes.body
Hazánkban és a környező országokban számos izgalmas barlang vár felfedezésre, mélyükön gyógyító, kristálytiszta levegővel és gyógyvízzel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hazánkban és a környező országokban számos izgalmas barlang vár felfedezésre, mélyükön gyógyító, kristálytiszta levegővel és gyógyvízzel.

Ahol a legtisztább a levegő

A Tapolcára látogatók tudják, hogy az Európában egyedülálló gyógybarlang levegője valamennyi vizsgált barlang közül a legtisztább. Főleg azok számára hasznos ide látogatni, akik asztmatikus betegségekben, hörghurutban, vagy légutakat érintő allergiás megbetegedésben szenvednek. Megnyugtatja a vegetatív idegrendszert. A barlangban 14-16 °C körüli a hőmérséklet, a levegője nagyon magas nedvességtartalmú 98 %. Az itt tapasztalatható magas szén-dioxid koncentráció növeli a légzés intenzitását, a barlangi klíma pedig segít helyreállítani a felborult biológiai ritmust.

Tapolcai tavasbarlang

A természet fedett uszodái

A Miskolctapolca Barlangfürdő Európában egyedülálló, hiszen karsztban ilyen magas hőfokú víz nem található másutt. A 30 fokos vízben nagy élmény fürdőzni, emellett a barlang levegője is gyógyhatású. A vize főként ízületi betegségek esetén ajánlott, és alacsony sótartalma miatt korlátlan ideig lehet benne fürdőzni. Javasolt még azoknak, akiknek légzőszervi, gyomor-bélrendszeri, vagy szív- és érrendszeri problémái vannak.

Miskolctapolca Barlangfürdő

A demjéni barlangfürdőt sem kell sokaknak bemutatni, ami Közép-Európa legnagyobbjának számít 760 méter hosszú barlangrendszerével és 1500 négyzetméter vízfelületével. A Demjéni Termál Völgy népszerűségét sokoldalúságának köszönheti, hiszen barlangfürdő, gyógyfürdő és aquapark is várja itt a vendégeket. A Cascade Barlang- és Élményfürdő igazi szemkápráztató látványosság, az egyik legkülönlegesebb hazai fürdőhelyszín.

Cascade Barlang- és Élményfürdő

Külföldön is találunk példát a barlangban való fürdésre, ilyen a Selmecbányától 12 km-re lévő Szklenófürdő. A Selmeci-hegyek lábánál tör fel a mélyből a 42 °C hőmérsékletű, magas kalcium és magnéziumtartalmú termálvíz, ami közvetlenül a gyógyfürdő barlangjába folyik és kiválóan alkalmas a különféle mozgásszervi megbetegedések gyógyítására. Érdemes kipróbálni a kb. 1 órás barlangfürdő programot, amely egy 15-20 perces barlangfürdőzéssel kezdődik, majd egy relaxációs teremben kb. 20 percet pihenhetünk, végül egy masszázsszék veszi a testünket kezelésbe 10-15 percen át.

Szklenófürdő

Nem meglepő, hogy a Tűz és a Föld országában is találunk egy kis lávabarlangot a Mývatn-tó területén, ahol lehetőségünk van fürdőzni, bár nem túl legális módon. Izlandon, Grjótagja-nak nevezik, és sokszor akkora hó borítja, hogy megtalálni is nehéz a geotermikus képződményt. 1975-1984 között olyan magasra emelkedett a víz hőmérséklete a hasadékvulkáni kitörések miatt, hogy elérte az 50 fokot is, azonban a '90-es évekre már visszaállt egy alacsonyabb hőmérsékletre, ezzel újra utat engedve a fürdőzőknek, de 2014 óta tiltják, így csak a legbátrabbak ereszkednek le a barlang mélyére egy forró fürdőre. Érdekessége még, hogy a Trónok harca egy részét is itt forgatták.

Grjótagja

Barlang szanatórium

A jósvafői bejárattól közelíthetjük meg az Aggteleki-karszt második leghosszabb barlangját, a Béke-barlangot, azon belül a szanatóriumot. Levegője gyógyító hatással rendelkezik, fokozza a károsodott szövetek regenerációját, a szervezet természetes védekező mechanizmusát, a légutak tisztító tevékenységét, valamint gyulladáscsökkentő, nyákoldó és görcsoldó hatású. Javasolt 3 hétig naponta 3-5 órát eltölteni a barlangban, orvosi felügyelet mellett.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hazánkban és a környező országokban számos izgalmas barlang vár felfedezésre, mélyükön gyógyító, kristálytiszta levegővel és gyógyvízzel. Ahol a legtisztább a levegő A Tapolcára látogatók tudják, hogy az Európában egyedülálló gyógybarlang levegője valamennyi vizsgált barlang közül a legtisztább. Főleg azok számára hasznos ide látogatni, akik asztmatikus betegségekben, hörghurutban, vagy légutakat érintő allergiás megbetegedésben szenvednek.

# data[].attributes.headline
Tudtad-e hogy a  Citadella alatt egy varázslatos Kristálybarlang található?

# data[].attributes.subject
Tudtad-e hogy a  Citadella alatt egy varázslatos Kristálybarlang található?

# data[].attributes.body
Új, kristályképződményekben rendkívül gazdag barlangot tártak fel a Gellért-hegy oldalában, a Citadella alatt. A barlangra a Bérc utcában, egy magántelken folyó építkezés során bukkantak, amikor a munkagéppel véletlenül felszakították a barlang felső járatának tetejét.

A kutatók még január elején fogtak a barlang feltérképezéséhez, melynek legmélyebb pontján -17 méterrel a felszín alatt - a hőmérséklet meglepően magas, 18 Celsius-fok. Ez azt jelzi, hogy valószínűleg közvetlen összeköttetésben van a mintegy 60 méterrel mélyebben húzódó hévízszinttel.

A Citadella-barlangban három, egyenként közel 20 négyzetméter területű terem található. Ezek a 4-6 méter belmagasságú termek a barlang leglátványosabb részei, a falait ugyanis igen változatos formájú és színű, főként aragonit- és gipsz-kristályok bontják. A barlangban található még két félméteres cseppkő is, ami azért érdekes, mert a hévizes barlangokban nem gyakori a cseppkőképződés.

A Citadella-kristátybarlangnak nevezett barlang érdekessége legfőképpen abban rejlik, hogy a Gellért-hegyben eddig még nem tártak fel hasonló méretű és kristátyformákban ennyire gazdag barlangot. F

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Citadella-kristálybarlang az egyik fokozottan védett barlang. Budapest I. kerületében található. A Gellért-hegy második leghosszabb barlangja a Gellérthegyi-barlang után.

A Gellért-hegyen, a Gellérthegy városrészben található Bérc utca 4/a. számú ház telkén van a bejárata. Budai márgában alakult ki. Ez az első nagyméretű barlang Magyarországon, amelyik teljesen ebben a kőzetben keletkezett. A barlang két részre osztható, egy három teremmel jellemezhető és tág felső részre és egy majdnem függőleges és szűk aknasorból álló alsó részre.

Képződményei között megtalálhatók a korallszerű borsókövek, különböző oldásformák ( gömbfülkék, hévforráscső), cseppkőlefolyás, egy majdnem 1 m magas sárkányfej alakú cseppkő, hófehér, vöröses, lilás, rózsaszínes gipszkéreg, több cm-es gipszvirágok, gipszrózsák, görbe, tekeredő gipszkígyók, majdnem észrevehetetlenül vékony, sokszor több mint 10 cm hosszú gipsz kristályszálak és az ezekből álló vattaszerű halmazok, gipszgömb, hófehér aragonit tűkristályokból álló félgömbök, aragonit tűpárnák, barlangi perem, kalcit karácsonyfák, amelyek közül a legmagasabb 30-40 cm magas. Előfordul benne huntit (Magyarországon csak négy olyan barlang van, ahonnan kimutatták), kaolinit, halloysit?, kvarc és dolomit is. Falai sötétbarna, rózsaszínes-lilás, vörös, fekete, hófehér és vajsárga színűek.

A barlang kora feltételezhetően félmillió év körül lehet. A barlang száraz, hőmérséklete a hazai barlangi átlagnál sokkal magasabb. 2007. április 12-én mélypontján 18,2 °C-ot mértek. Legmélyebb pontja kb. 65 m-rel van a hévforrások szintje felett. A magánterületen nyíló, lezárt barlang csak a Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság engedélyével, kutatási céllal, tiszta ruhában és elektromos lámpa használatával látogatható.

Előfordul irodalmában Citadella-barlang (Leél-Őssy, Leél-Őssy, Adamkó 2007) néven is.

2006 decemberében értesült a Magyar Karszt- és Barlangkutató Társulat arról, hogy a Gellért-hegy tetején egy ház alapozása során kis barlangüreget tárt fel a markológép. 2007. január 9-én a Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület tagjai Leél-Őssy Szabolcs és Adamkó Péter vezetésével kezdték el a barlang feltárását. A táguló, kb. 4 m hosszú bejárati hasadékból sikerült bejutniuk egy terembe. A felfedezői Adamkó Péter, Barcza Farkas, Barcza Márton, Gerencsér Gabriella, Kertész Balázs, Leél-Őssy Csaba, Leél-Őssy Szabolcs és Leél-Őssy Zsolt voltak.

Az ezt követő napokban folyamatosan dolgoztak új járatok felfedezésén a kutatók, majd 2007. január 17-én Borka Pál, Nyerges Attila és Regős Bálint felmérték a barlangot. A felmérés alapján készült alaprajzi barlangtérkép, hosszmetszet barlangtérkép és keresztmetszetek. A felmérés szerint hossza 60,1 m és mélysége 17,6 m. 2007. január 21-én bonyolult zárszerkezetű páncélajtót szereltek fel a barlang bejáratára a Duna-Ipoly Nemzeti Park megbízásából a barlang és képződményeinek védelme érdekében. A felfedezés utáni ilyen gyors barlanglezárás példa nélküli volt a magyar barlangkutatás történetében. 2007-ben az ingatlan tulajdonosa építési törmelékkel tömte el a barlang bejáratát és a barlang megközelíthetetlen lett. Az eset miatt kirobbant sajtóbotrány bejárta a magyar médiát és még abban az évben megint látogatható lett a barlang. 2008. június 27-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 18/2008. (VI. 19.) KvVM rendelete értelmében a Citadella-kristálybarlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang érintetlen és látványos ásványképződményei miatt lett.

A 2009. évi Földtani Közlönyben megjelent tanulmány szerint a benne található lemezes kalcit 195 000 (+11 000, -10 000) éves az uránsoros kormeghatározás alapján. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Citadella-kristálybarlang (Budai-hegység, Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Citadella-kristálybarlang (Budai-hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Citadella-kristálybarlang (Budai-hegység, Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Adamkó Péter: Citadella-kristálybarlang. In: Slíz György: Felfedezések a föld alatt. Magyarország új barlangjai 2003-2013. Budapest, 2014. 50., 98-99. old. ISBN 9789630884730

Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64208. old.

Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.

Fodor Erika: Hol a kristálybarlang? Helyi Téma, 2009. szeptember 16. 7. old.

Kiss András: Csaták a kristálybarlang körül. Metro, 2007. november 28. (szerda) 20. old.

Leél-Őssy Csaba - Leél-Őssy Szabolcs - Adamkó Péter: A Citadella-kristálybarlang. Karszt és Barlang, 2007. 1-2. félév. 67-78. old.

Leél-Őssy Szabolcs: Kristálybarlangot tártak fel a Gellért-hegyen. Várnegyed, 2007. (12. évf.) február 23. (4. sz.) 2. old.

Leél-Őssy Szabolcs: Új kristálybarlang a fővárosban! Természet Világa, 2007. (138. évf.) 4. sz. (április) 180-181. old.

Leél-Őssy Szabolcs - Adamkó Péter: Budapest új csodája. A gellért-hegyi Citadella-kristálybarlang. Élet és Tudomány, 2007. (62. évf.) március 23. (12. sz.) 358-360. old.

Leél-Őssy Szabolcs - Adamkó Péter: Föld alatti szín- és formavilág. Élet és Tudomány, 2007. (62. évf.) március 30. (13. sz.) 400-402. oldalak és egy fénykép a címoldalon

Leél-Őssy Szabolcs - Adamkó Péter: Alapozás utáni földtani-szpeleológiai szakvélemény a Budapest, I. Bérc utca 4/a sz. ingatlannal kapcsolatban. Kézirat, Budapest, 2007. január. 29 oldal (Plusz térképmelléklet.)

Leél-Őssy Szabolcs: A budai Vár-hegy geológiai viszonyai. Karsztfejlődés, 2012. (17. köt.) 11. old.

Leél-Őssy Szabolcs - Virág Magdolna: Az utóbbi 20 év barlangkutatási eredményei a Budai-hegységben (különös tekintettel a Rózsadomb környékére). Földtani Közlöny, 2018. (148. köt.) 1. sz. 47., 56., 57-58., 58., 60., 61., 64. old.

Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2338. old.

Szabó Imre: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 18/2008. (VI. 19.) KvVM rendelete. Magyar Közlöny, 2008. 90. sz. (2008. június 19.) 5439. old.

Szanyi Gyöngyvér - Bada Gábor - Surányi Gergely - Leél-Őssy Szabolcs - Varga Zsolt: A Budai-hegység pleisztocén kiemelkedéstörténete barlangi lemezes kalcitkiválások uránsoros kormeghatározása alapján. Földtani Közlöny, 2009. (139. köt.) 4. sz. 359., 360., 362. old.

Szanyi Gyöngyvér - Leél-Őssy Szabolcs - Surányi Gergely - Bada Gábor - Varga Zsolt: Kalcitlemez koradatok a Rózsadomb környéki barlangokból. Karszt és Barlang, 2009. 1-2. füz. 29., 33., 36., 37., 38. old.

# data[].attributes.attachment_link.description
A Citadella-kristálybarlang az egyik fokozottan védett barlang. Budapest I. kerületében található. A Gellért-hegy második leghosszabb barlangja a Gellérthegyi-barlang után. A Gellért-hegyen, a Gellérthegy városrészben található Bérc utca 4/a. számú ház telkén van a bejárata. Budai márgában alakult ki. Ez az első nagyméretű barlang Magyarországon, amelyik teljesen ebben a kőzetben keletkezett.

# data[].attributes.body
A világ jelenleg legnagyobbnak tartott barlangja a vietnámi Son Doong, melynek különlegessége, hogy folyó és dzsungel is található benne, sőt, olykor még felhők is megjelennek a látogatók feje fölött. Az üreg a vietnámi háború alatt állítólag óvóhelyként szolgált, aztán egy időre feledésbe merült, míg egy helyi lakos rá nem talált újra 1991-ben. 2009-ben vietnámi és brit barlangászok részvételével hivatalos expedíció indult a feltérképezésére. A barlang körülbelü 4,6 km hosszan járható, magassága és szélessége általában 80 méter, de van, ahol eléri a 200 méteres magasságot és 150 méteres szélességet is.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Misztikus, hátborzongató és szemet gyönyörködtető képződmények. Következzék néhány különleges barlang, melyek valamilyen szempontból a legek közé tartoznak.

A legnagyobb
A világ jelenleg legnagyobbnak tartott barlangja a vietnámi Son Doong, melynek különlegessége, hogy folyó és dzsungel is található benne, sőt, olykor még felhők is megjelennek a látogatók feje fölött. Az üreg a vietnámi háború alatt állítólag óvóhelyként szolgált, aztán egy időre feledésbe merült, míg egy helyi lakos rá nem talált újra 1991-ben. 2009-ben vietnámi és brit barlangászok részvételével hivatalos expedíció indult a feltérképezésére. A barlang körülbelü 4,6 km hosszan járható, magassága és szélessége általában 80 méter, de van, ahol eléri a 200 méteres magasságot és 150 méteres szélességet is.

A leghosszabb
A világ leghosszabb barlangrendszere címet a Kentucky állam karsztvidékén található Mamut-barlang érdemelte ki, melyben nem kevesebb, mint 43 kilométeres sétát tehetnek az érdeklődők. A barlang nemcsak a tekintélyes méretének, de a szemet gyönyörködtető cseppköveinek és vasszulfidból, valamint mészkőből álló természetes szobrainak is köszönheti nemzetközi hírnevét.

Járatok a víz alatt
Természetesen nem mindegyik barlangot járhatjuk be száraz lábbal, vannak, amelyekhez búvárfelszerelés szükségeltetik. Mindez persze semmit sem von le szépségükből, sőt, a barlangászok szerint inkább misztikus bájjal övezi ezeket a mélységben található üregeket. A leghosszabb víz alatti barlangrendszerrel Mexikó büszkélkedhet. A Quintana Roo államban található a Sistema Ox Bel Ha, melynek maja eredetű neve nagyjából annyit jelent, a víz három útvonala. A 4 barlangot magába foglaló rendszer a 2014 januári mérések szerint 256,9 kilométer hosszú.

Ox Bel Ha Science project from JP Bresser on Vimeo.

A legmélyebb
A barlangok mélységét a legmagasabban fekvő bejárattól a legmélyebb pontig számítják, e mérések győztese a grúziai Kubera (vagy más néven: Voronya) barlang, mely a Kaukázus nyugati részén található. 2.191 méter mélységével ez a Föld egyetlen, 2 kilométernél mélyebb barlangja.

Спуск в карстовый колодец - Krubera Cave from Smartyhub on Vimeo.

A legmélyebb akna
A legmélyebb függőleges barlangüreg a Júliai-Alpoknál, a szlovén-olasz határ mellett, a szlovéniai Vrtiglavica-barlangban található. A 603 méter mély üreg mellett itt látható a világ legnagyobb, barlangbéli vízesése is, mely több, mint 400 méteres mélységben zubog le.

A legnagyobb barlangterem
A legnagyobb barlangüreg címe nemrég szállt át hivatalosan is a kínai Kujcsou tartományban található Miao-teremre, mely a Gebihe-barlangrendszer része. 852 méter hosszú, 191 méter széles, és területe körülbelül 154 ezer négyzetméter. A címet a malajziai Sarawak-üregtől vette át, annak méretét körülbelül 10%-al haladja meg.

Bár a szépség meglehetősen szubjektív kategória, a világ legszebb barlangjának címére joggal pályzhatna a Mexikó Chihuahua államában, a Sierra Naica hegység egy bányájában felfedezett barlang, melynek különlegességét a hatalmasra nőtt gipszkristályok adják.

Képek forrása:
Wikipedia, Szerző: Dave Bunnell
Wikipedia, Szerző: NPS

forrás: index.hu, nationalgeographic.com, wikipedia.org

Magyar kutatók jártak a Föld legmélyebb barlangjában. A kaukázusi expedícióról készült Inverse Everest című filmet február ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Misztikus, hátborzongató és szemet gyönyörködtető képződmények. Következzék néhány különleges barlang, melyek valamilyen szempontból a legek közé tartoznak. A legnagyobb A világ jelenleg legnagyobbnak tartott barlangja a vietnámi Son Doong, melynek különlegessége, hogy folyó és dzsungel is található benne, sőt, olykor még felhők is megjelennek a látogatók feje fölött.

# data[].attributes.attachment_link.title
Okos Doboz digitális feladatgyűjtemény - 4. osztály; Környezetismeret; Természeti értékek

# data[].attributes.attachment_link.description
Okos Doboz digitális online feladatgyűjtemény alsó és felső tagozatosok, középiskolások számára - 4. osztály; Környezetismeret / / /

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
*Tudtátok, hogy a hegyek gyomra különleges klímájának köszönhetően gyógyítóerővel bír? A barlangi levegő pozitív élettani hatásait már az 1800-as években ismerték; akkor egy lengyel sóbánya dolgozóinak példája, a második világháború idején pedig barlangba menekített asztmás és tüdőbetegek állapotjavulása irányította rá a figyelmet.
A barlangterápiáról A barlangterápia részeként a betegek kúraszerűen, alkalmanként 3-5 órán át egy minősített gyógybarlangban tartózkodnak, és szakember iránymutatásával relaxációs és légzőgyakorlatokat végeznek.

A második világháború alatt Magyarországon is előfordult, hogy barlangból alakítottak ki óvóhelyet. A tavasbarlangjáról híres Tapolcán a német tapasztalathoz hasonló megfigyeléseket regisztráltak, azaz felfedezték, hogy enyhülnek a barlangban tartózkodók légzőszervi bántalmai. Talán részben ennek köszönhető, hogy hazánk öt gyógybarlangja közül az egyik éppen a Veszprém megyei településen található. A 15 méter mélységben fekvő barlang a hűvös barlangok közé tartozik, levegője steril, kültéri szennyeződésektől mentes. Meglátogatását tüdőgyógyász javallatára, krónikus légzőszervi betegségek esetén ajánlják.

8300 Tapolca, Köztársaság tér 10.

Nem a tapolcai az ország első gyógybarlangja. A jósvafői Béke-barlangot, ami egyébként hazánk második legnagyobbika, Magyarország és a világ első gyógybarlangjának nyilvánították. Felmért járatrendszere 8743 méter hosszú, terápiás célra 340 m2-nyi területet használnak. 1953-ban a Debreceni Orvostudományi Egyetem kutatói fedezték fel, hogy a levegőben megközelítőleg 72 fajta penészgomba lelhető fel, melyek között nagy hatású antibiotikumot termelő is akad. A barlangot magas pára- és sótartalom jellemzi, mindez a penészgomba spórái által termelt antibiotikumok hatásával kombinálva gyógyír az asztmában és bronchitiszes jellegű betegségben szenvedőknek.

3758 Jósvafő, Kültelek 1.

A fővárosiak sem panaszkodhatnak, ami a gyógybarlangokat illeti. Ők az 1986-ban megnyitott, körülbelül egymillióéves Szemlő-hegyi-barlangban kezeltethetik légzőszervi panaszaikat. A Budapest földalatti virágoskertjének is nevezett barlang falainak egy részét ásványkiválások borítják, ami különleges látványt nyújt. Ám ez még nem minden. Látogatásával eredményesen kezelhetők idült felsőlégúti hurutok, orrmelléküreg-gyulladások és a tüdőasztma. Az átlaghőmérséklet hasonló a tapolcaiéhoz, 12-13°C, a levegő pormentes, páratartalma magas. Utóbbi azt jelenti, hogy a barlangba lejutott porszemcsék és pollenek leülepednek a rájuk csapódó vízpára miatt, nagyfokú tisztaságot eredményezve. Mint a Szent János Kórház kihelyezett részlege, a barlang 1990 óta szolgál gyógyterápiás célokra.

1025 Budapest, Pusztaszeri út 35.

A Magyarország fokozottan védett barlangjai közé sorolt, lillafüredi Szent István-barlang lélegzetelállító környezetben fekszik a Bükkben, Miskolctól 3,5 kilométernyire. Hossza 350 méter, legnagyobb mélysége pedig 55 méter, ami miatt Pokolnak is szokás nevezni. Barlangterápiára 10°C körüli Fekete-terme alkalmas, amit elzártak a turisták elől. Jelentős az aeroszol-, a kalcium- és a magnéziumtartalom, a por-, baktérium- és gombaszám elhanyagolható. A mikroklíma és az ingerszegény környezet miatt jó hatással van krónikus légzőszervi betegségben szenvedőkre.

3517 Lillafüred, Erzsébet sétány

A magyar gyógybarlangok sorában a Mecsek-hegység leghosszabb, patakos cseppkőbarlangját, az Abaligeti-barlangot is meg kell említenünk. A barlangot 1768-ban fedezték fel, és ugyan teljes hossza mintegy 1380 méter, kiépített, bejárható főága csupán 466 méter hosszú. A levegő radontartalma mellett annak relatív páratartalma is magas, körülbelül 96%. A radon belélegezve nem jelent egészségügyi kockázatot, sőt, a radontartalmú levegő használható gyógyításra, például asztmás betegek esetében.

Abaliget, 7678

# data[].attributes.attachment_link.title
5 csodás barlang Magyarországon, ami gyógyítóerővel rendelkezik

# data[].attributes.attachment_link.description
Tudtátok, hogy a hegyek gyomra különleges klímájának köszönhetően gyógyítóerővel bír? A barlangi levegő pozitív élettani hatásait...

# data[].attributes.attachment_link.description
A portál adatbázisában közzétett tanulmányok, szerzői művek vagy más szerzői jogi védelem alá eső termékek (továbbiakban: művek) jogtulajdonosa az Oktatási Hivatal. A jogtulajdonos – egyértelmű forrásmegjelölés mellett – engedélyezi a művek tudományos, kulturális és köznevelési intézmény keretében folyó oktatási felhasználását, amennyiben az még közvetett módon sem eredményezi a felhasználói haszonszerzést. A jogtulajdonos kifejezett írásbeli engedélyéhez köti a művek továbbhasznosítását, és kifejezetten megtiltja a művek – akár közvetett módon történő – haszonszerzés érdekében való felhasználását.