# data[].attributes.body
1895. gadā, kad mainījās PSRS vadītājs, situācija okupētajā Latvijā sāka mainīties un M. Gorbačovs pieļāva atteikšanos no PSKP varas monopola un viedokļu dažādību. Šo situāciju bez kavēšanās izmantoja arī Latvijas sabiedrība. Tika uzsāktas diskusijas par padomju režīma pastrādātajiem noziegumiem un Baltijas valstu teritoriju nelabvēlīgo ekonomisko politiku, kā arī par pašu nelikumīgo Baltijas valstu pievienošanas faktu PSRS.

# data[].attributes.body
1986. gadā tika izveidota cilvēktiesību aizstāvības grupa “Helsinki-86”

Cilvēktiesības - cilvēki piedzimst brīvi un vienlīdzīgi savā cieņā un tiesībās. Viņiem ir saprāts un sirdsapziņa, un viņiem citam pret citu jāizturas brālības garā.

# data[].attributes.body
23.augustā notika pirmās pret padomju režīmu vērstās demonstrācijas pie Brīvības pieminekļa.

# data[].attributes.attachment_caption
Latvijas Tautas Frontes Priekšsēdētājs - Dainis Īvāns

# data[].attributes.body
10. Jūlijā tika izveidota Latvijas Nacionālas neatkarības kustība (LNNK), taču par skaitliski lielāko sabiedriski politisko organizāciju kļuva 8. Oktobrī dibinātā Latvijas Tautas Fronte (LTF), kas ātri kļuva skaitliski lielāka par Latvijas Komunistisko partiju (LKP).

# data[].attributes.body
Pakāpeniski pārņemot politisko varu un ietekmi, Latvijas Tautas Fronte gada vasarā atklāti paziņoja, ka tās galvenais politiskais mērķis ir Latvijas valstiskās neatkarības atjaunošana. 23. augustā notika akcija “Baltijas ceļš”, kad cauri visām trim Baltijas valstīm dzīvā ķēdē sastājās apmēram apmēram 2 mlj. cilvēku.

# data[].attributes.body
18. Martā LPSR Augstākās Padomes vēlēšanās notika cīņa par 201 deputāta vietu. No 201 vietas LTF ieguva 131, kamēr promaskaviskajai “Līdztiesībai” tika 57 mandāti.

PSRS prezidents M. Gorbačovs 14. Maijā parakstīja dekrētu par Baltijas valstu Neatkarības deklarāciju nelikumību.

# data[].attributes.body
10. Augustā puča laikā pie Rīgas iekšlietu pārvaldes kaujinieki atklāja uguni uz garām braucošu mikroautobusu, nogalinot tā vadītāju Raimondu Salmiņu un ievainojot viņa līdzbraucēju. 21. Janvārī negadījumā barikāžu būvniecības laikā pie AP ēkas bojā gāja Ilgvars Grieziņš.

Neatkarības atjaunošanas starptautisku atzīšanu pēc Augusta puča sagrāves. 4. Maijs 1991. Gads