# data[].attributes.body
Küberkiusamine ehk tehnoloogiate ja seadmete abil toimuv: ebameeldivad postitused veebis, fotode loata üleslaadimine, libakontod, ähvardused ja narrimine SMS-i teel ning sotsiaalvõrkudes.

# data[].attributes.body
Varjatud sotsiaalne ehk seotud suhtlemisega: seltskonnast ja ühisüritustest välja jätmine, grupist väljaarvamine, tõrjumine, grimassitamine, ignoreerimine, kuulujuttude levitamine, kehakeelega osatavate liigutuste tegemine jne.

# data[].attributes.body
Füüsiline ehk inimestevahelisest füüsilisest kontaktist tulenev: löömine, tõukamine, tee peal ees seismine, tegevuse takistamine, asjade peitmine jne.

# data[].attributes.body
Verbaalne ehk sõnaline: narrimine, mõnitamine, ähvardamine, hirmutamine jne.

# data[].attributes.body
Tegevused korduvad või on osa mustrist, toimudes pikema aja vältel.

# data[].attributes.body
Ühelt poolt võib kiusamine tähendada narrimist ja füüsilist vägivalda, teisalt võib see toimuda varjatumalt, näiteks kedagi eirates ja tõrjudes ning tema kohta kuulujutte levitades, mistõttu on seda raskem tuvastada. Kiusamine eeldab olukorda, kus võimuvahekorrad ei ole tasakaalus.

# data[].attributes.body
Tegevused on teadlikult korraldatud, et panna ohvrit end halvasti tundma, mitte ettekavatsematult toimunud üksikjuhtumid.

# data[].attributes.body
Kiusamine eeldab olukorda, kus võimuvahekorrad ei ole tasakaalus.

# data[].attributes.body
Kiusamine toimub rühmakoosluse sees ja selle ümber, kus mitmel osalisel on vähem või rohkem nähtavad rollid (ohver, kiusaja, pealtvaatajad, kaitsja).

# data[].attributes.attachment_link.title
Miks esineb kiusamist? (eesti subtiitritega)

# data[].attributes.body
Pea meeles – kellelgi ei ole õigus Sind kiusata! Isegi siis, kui kiusaja ütleb, et oled ise süüdi või see on ju ainult nali, ei õigusta see kiusamist. Kiusamine on igal juhul vale. Kui Sa ei tule üksi kiusamisega toime, siis otsi kindlasti abi. Kiusamisest rääkimine ei ole kaebamine, vaid oma õiguste eest seismine!