# data[].attributes.headline
Allikas (ka läte) on koht, kus põhjavesi voolab maapinnale.Allikad võivad avaneda ka veekogude põhja ja olla mõnel juhul veekogu peamisteks veega toitjateks.Allikad võivad voolata maapinnale rahulikult või surveliselt. Survelist allikavett nimetatakse arteesiaveeks.Põhjavees on tihti lahustunud palju mineraale, mis on dissotsieerunud ioonideks. Kui vesi väljub maapinnale, siis ta temperatuur tõuseb ja rõhk väheneb ning sellega seoses halveneb temas gaaside lahustuvus. Seetõttu eraldub pinnale jõudnud põhjaveest näiteks süsinikdioksiidi, mistõttu väheneb vee happesus. (See on seotud sellega, et süsinikdioksiid moodustab veega reageerides süsihappe, mis vees dissotsieerudes vabastab sinna hüdrooniumioone.) See viib omakorda näiteks kaltsiumkarbonaadisadestumiseni, mis moodustab karbonaatse vee korral levinud allikatega seotud sette allikalubja.Suure ioonidesisaldusega põhjavett võidakse kasutada ravi- või joogiveena.

# data[].attributes.subject
Allikas (ka läte) on koht, kus põhjavesi voolab maapinnale.Allikad võivad avaneda ka veekogude põhja ja olla mõnel juhul veekogu peamisteks veega toitjateks.Allikad võivad voolata maapinnale rahulikult või surveliselt. Survelist allikavett nimetatakse arteesiaveeks.Põhjavees on tihti lahustunud palju mineraale, mis on dissotsieerunud ioonideks. Kui vesi väljub maapinnale, siis ta temperatuur tõuseb ja rõhk väheneb ning sellega seoses halveneb temas gaaside lahustuvus. Seetõttu eraldub pinnale jõudnud põhjaveest näiteks süsinikdioksiidi, mistõttu väheneb vee happesus. (See on seotud sellega, et süsinikdioksiid moodustab veega reageerides süsihappe, mis vees dissotsieerudes vabastab sinna hüdrooniumioone.) See viib omakorda näiteks kaltsiumkarbonaadisadestumiseni, mis moodustab karbonaatse vee korral levinud allikatega seotud sette allikalubja.Suure ioonidesisaldusega põhjavett võidakse kasutada ravi- või joogiveena.

# data[].attributes.body
Kui kõnnid Sopa allikale ja tagasi, oled läbinud 900 m pikkuse raja, milleks aega kulub umbes tund. Rajal saab uudistada aruniidu ja kõdusoometsa kooslusi, seal elavaid liike ning Sopa oja ja allikat, mis on Eesti sügavaim allikas.Telkimine ja lõkke tegemine on sellel rajal keelatud.Aega raja läbimiseks kulub ca 45 minutit. Edasi - tagasi liikudes on rada 900 m pikk. Rajal liigutakse ainult jalgsi.

# data[].attributes.body
Purskav allikas on inimtekkeline arteesia kaevu tüüpi allikas Järvamaal, Koeru vallas, Jõekülas. Purskav allikas tekkis 1980. aastatel kui Oostriku jõe ümbruse kaardistamisel sattusid geoloogid puurimise käigus veesoonele. Esialgu purskas vesi peaaegu meetri kõrgusele, nüüdseks on vee surve langenud, kuid kõrgvee ajal purskab allikas 0,7 meetri kõrgusele.

# data[].attributes.body
Simuna allikas ehk Katkuallikas on allikas Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Simuna alevikus. Simuna allikast saab alguse Pedja jõgi.

# data[].attributes.body
Saula Siniallikad on allikad Kose vallas Saula külas. Koosneb kolmest suuremast allikast, mille summaarne vooluhulk on 20-30 liitrit sekundis. Allikad erinevad nii oma värvilt: rohekassinine (Siniallikas), pruunikasmust (Mustallikas) ja hallikassinine (Valgeallikas), kui ka mõõtmetelt. Allikate vesi voolab Pirita jõkke.

Allikad on kaitse all loodusmälestisena ning ohvriallikatena ka muinsuskaitse all

# data[].attributes.body
Õrde allikas asub Mahtra looduskaitsealal. See kaitseala on kaitseall. Täpsem asukoht on Raplamaa, Juuru vald, Mahtra küla

Maismaa pindala, ha: | 2,8 ha

, ning vett pole üldse.

# data[].attributes.body
Tähelepanu väärib arheoloogiamälestise ja loodusmälestisena kaitse all olev Mustallikas, mis on Üüste allikatest suurim ja tuntuim. Allikas asub Postikõrtsu talust 200 m läänes. Sopiline allikas varjulises metsasalus on suuremaid maakonnas, tema veepeegel on läbimõõdult 15 - 20 m.