# data[].attributes.body
Nok i sig selv og søgen efter andres anerkendelse.

Igennem anerkendelsen vil man opleve en følelse af meningsfuldhed og eksistens-berettigelse.
Hvis man ikke opnår anerkendelse vil man føle tomhed og følelsen af, at man ikke er noget værd.

Nynarcissismens anerkendelse findes igennem sociale medier som Facebook, Twitter og Instagram osv.

# data[].attributes.body
- Canadisk sociolog

- Mener at "hverdagen er et skuespil."    ---> Vi har forskellige versioner af os selv og den "version" vi fremfører, afhænger af situationen og menneskene, som vi er sammen med.

- Opfattelsen af dagligdagen er som et rollespil - man benytter sig altså af mange udtryk fra teaterverdenen for at beskrive dette: Front stage & back stage, aktør, optræden, publikum, kulisser.
Eksempel på front stage, back stage:
I skolen (front stage) agerer og fremfører man sig på en bestemt måde. Der hjemme (back stage) opfører man sig anderledes/er sig selv - eksempel - spiser sundt omkring venner (front stage), men der hjemme er man ligeglad og spiser hvad man har lyst til - måske usundt, kage osv.

- Ifølge Erwing Goffman er Identitet altså en rolle, som man påtager sig .

# data[].attributes.body
Ninna og Liv:
Engelsk sociolog:
- Identitetsdannelse efter kulturel frisættelse
'' Identitet er et refleksivt og personligt projekt det gælder om at skabe en sammenhængende fortælling om sig selv''

-Identitet er et refleksiv projekt : Valg af tøj, mad, helbred, karriere omgangskreds og traditioner.

# data[].attributes.body
Livsfaser

kultutal frisættelse
mere frihed for unge mennesker end før i tiden, det er ikke længere forventet at vi bliver det samme som vores forældre

individualisering
ansvars pres for at finde ud af hvem man er meget mere selvstændig end tidligere når det kommer til at danne sin identitet

# data[].attributes.body
Emma & Jasmin
Tryk på vores navne
- Ansvarpres - mange uddannelsesmuligheder
- Krav om fremtidsplaner
- Identitet = "Hvem skal jeg være?"
- Konflikt mellem det sociale og det faglige

- Kan føre til søvnløshed, angst, hovedpine, spiseforstyrelser og flere.
- Kronisk eller akut stress:
Kronisk stress:
Når man har kronisk stress, er når den akutte stress ikke ophører, så den er længerevarene. Når man har kronisk stress, skal man ofte søge hjælp for at komme ud af det.

Akut stress:
Akut stress er stress der er kortvarene og kan skyldes en masse lektier, afleveringer eller en fx forskrækkelse, hvor puls, vejrtrækning og blodtrykket sættes i vejret.

# data[].attributes.body
Amerikansk sociolog
1909-2002
tre foskellige samfunds typer med tilhørende socialkarakterer der afløser hindanden

Det traditions-styrede menneske:
samfundsform: landbrugs samfund(får 1800 tallet)
socialsations-faktoren: ens slægt og lokalsamfund danner rammen for identitetsdannelsen.
funktions måde: fokus på fælleskab og afhængigheden af det.

Det indre-styrede menneske:
det morderne samfund: (slutningen af 1800 til midt 1900'rne)
socialsations-faktoren: Kernefamilien der styre identitetsdannelsen
Funktions måde: orienteres omkring de undre norme og værdier og og man er  afhængig af dem.

Det gruppe styrede menneske:
det senmoderne samfund (midt 1900'rne til nu.

socialsations-faktoren:

identitetsdannelsen styred af medierne, jævnaldrende og ens forældre.
Funktions måde: er orienteret om andre og vores afhængighed af at blive anerkendt af andre mennesker.

# data[].attributes.body
Freja og Tinne

Psykoterapeut og udviklingspsykolog, med fokus på identitetsdannelse. Hans empiri var soldater med krigsskader og børn. Han var inspireret af Freud og psykoanalyse. Erikson mener at samspil mellem individet og miljø er afgørende for dannelsen af identitet --> ego-teori = fokus på jeg'ets muligheder.

Psykosocial udviklingsmodel - 8 faser. De er delt op i perioder, bestemt af alder.
Eks: periode 12-20 år: Identitet kontra identitetsforvirring. Ungdomstiden kan resultere i identitetsforvirring, hvis man ikke sammenlægger de nye roller med de grundlæggende roller, man fået fra barndommen. En periode for identitetssøgen, specielt i det senmoderne samfund.

Jeg-identitet:
- I overensstemmelse med sig selv og sin krop.
- Forbliver på samme måde trods forandringer.

Social-identitet:
- I overensstemmelse med andre.
- Opnår social identitet via en gruppe.

Kritik:
+ = Udvikling og livsfaser.
- = Kulturelle forskelle og genetisk arv. Forældet model.

# data[].attributes.body
Den mest ekstreme social-konstruktionist

Kamelæonadfærd: Identiteten har ingen fast kerne, men er noget man hele tiden udvikler og får nye af.
Multiple selv: Man har forskellige identiteter i forskellige sociale sammenhænge, og identiteten findes kun, når den anerkendes i sociale sammenhænge.

# data[].attributes.body
Fransk Sociolog og Antropolog

Bourdieu: Kapital
Bourdieu mener at det enkelte menneske er i besiddelse af forskellige former for kapital, der giver adgang til forskellige muligheder og magtpositioner i samfundet.

Økonomisk kapital

Penge, understøttelse økonomisk - adgang til materielle og finansielle ydelser

Kulturel kapital

Kulturel viden, uddanelse, dannelse

Social kapital

Sociale netværk, relationer og grupper i samfundet
Habitus
Nogle vaner eller erfaringer man har med sig igennem livet. De ting der bestemmer den måde du agerer på, som du gør uden at tænke over det. Habitus er også alle kapitalformerne sammenlagt.

Kapitaler og Habitus udgør den sociale arv som giver både muligheder og begrænsninger for individet.