# data[].attributes.body
היוזמה שאני בחרתי בה היא מעורבות של הורים בכיתה קטנה של חינוך מיוחד. בכיתה זו נמצאים ילדים שחוו פחד ועודם חווים פחד מפני אלימות בתוך הכיתה ומחוצה לה. רבים מההורים , בעקבות תחושת חוסר המוגנות הזאת והקושי להתמודד איתה מאשימים את המערכת ומתקשים לראות את האחריות שלהם. מתוך המקום הזה ומתוך ההבנה בקושי הטבעי לראות את מצוקת ילדם, ברצוני ליזום מפגשים של הילדים עם נושא הפחדים וגם של ההורים . המפגש להורים יאפשר , אולי לראשונה ביטוי לפחדים שלהם וגם ידע לגבי פחדים של ילדים בגיל הרך ובעיקר הכרות עם ההתנהגות התוקפנית כדרך ביטוי לפחדים עם דרכים יעילות ומקובלות יותר לביטוי של פחדים.

# data[].attributes.headline
מיגל כץ היוזמה שאני בחרתי לקחת זה לעבוד בשיתוף פעולה יחד עם ההורים על המטרות של הילד. אני עובדת כגננת שילוב, ורואים הבדל מאוד משמעותי בין ילדים שעובדים איתם בבית לבין ילדים שלא עובדים איתם בבית. יש לי השנה ילד מאתגר, וחשבתי לעבוד יחד עם ההורים בשיתוף פעולה. כלומר, שהם יהיו חלק פעיל בתהליך הלמידה שלו. החל מעבודה ותרגול של סיפור חברתי שנבנה ומותאם בדיוק עבורו, ומדבר בדיוק על נושאים שהם הוא צריך להתקדם, וכן בעדכונים הדדיים שלנו- הצוות החינוכי ושל ההורים. אני מאמינה כי שילוב ידיים בין כל הכוחות יביא לתוצאות הרבה יותר טובות, והילד יבין על מה הוא צריך להתמקד. 

# data[].attributes.subject
מיגל כץ היוזמה שאני בחרתי לקחת זה לעבוד בשיתוף פעולה יחד עם ההורים על המטרות של הילד. אני עובדת כגננת שילוב, ורואים הבדל מאוד משמעותי בין ילדים שעובדים איתם בבית לבין ילדים שלא עובדים איתם בבית. יש לי השנה ילד מאתגר, וחשבתי לעבוד יחד עם ההורים בשיתוף פעולה. כלומר, שהם יהיו חלק פעיל בתהליך הלמידה שלו. החל מעבודה ותרגול של סיפור חברתי שנבנה ומותאם בדיוק עבורו, ומדבר בדיוק על נושאים שהם הוא צריך להתקדם, וכן בעדכונים הדדיים שלנו- הצוות החינוכי ושל ההורים. אני מאמינה כי שילוב ידיים בין כל הכוחות יביא לתוצאות הרבה יותר טובות, והילד יבין על מה הוא צריך להתמקד. 

# data[].attributes.body
054-4882328
היוזמה שאני מנסה לגבש קשורה בפעילויות שאני עושה בגן באופן קבוע. ומקשרת אותן לבקשות רבות מצד להורים שהגדרתי בעבודה קודמת כ:"תגידי לו". (ככה קראתי לפניות מצד הורים שמבקשים ממני לומר לילד שחשוב לצחצח שיניים בבוקר או לא לעשות בעיות בבוקר בהתארגנות וכד').
אני נוהגת לערוך ניסויים רבים בגן עם הילדים ורבים מהם קשורים להגיינה: אנחנו מגדלים חיידקים בגן כדי להמחיש את החשיבות בשטיפת ידיים, בודקים תהליכים עם חומצות ובסיסים והשלכה שלהם על בריאות השיניים, לומדים על גוף האדם ומרכיבי הדם ועוד (בהכשרתי הקודמת כמהנדסת ביוטכנולוגיה צברתי שעות מעבדה רבות). אני מאוד אוהבת לשמוע פידבקים מההורים כי בדרך הזו אני יכולה לגלות את מידת ההפנמה של הילדים.
אני חושבת על יוזמה שתשלב את ההורים במערך הניסויים ובהגברת המודעות להגיינה באופן שבו לילדים תהיה טבלת צחצוח שיניים בבית/ רחיצת ידיים ושמירה על ניקיון באופן כללי. (עוד לא גובש לחלוטין). אולי אפילו להזמינם למפגשים בהם הילדים יציגו בפניהם את מה שלמדו בנושא (בצורות שונות - פוסטרים, ניסויים שיערכו בפניהם, הצגה ועוד).
זה מתחבר למה שהציעה לפני מיכל עיני למה שהיא קראה "בית ספר בריא" שכן הגיינה יכולה להיות הצעד הראשון בשמירה על בריאות הגוף ואז להרחיב את היוזמה גם לתזונה נכונה.

# data[].attributes.body
0507489388
היוזמה שבחרתי בגני היא לעבוד בשיתוף פעולה מלא עם הורי הגן מול הצוות החינוכי. בתחילת השנה, הצוות החינוכי נפגש עם הורי התלמידים לשם בניית תלא- תוכנית לימודים אישית. הקשבנו, הכלנו ושמענו על הבעיות הקיימות בבית בגידול ילד על הרצף האוטיסטי וחשבנו כיצד אנו יכולים לעזור בבית. הצוות החינוכי לקח על עצמו לבנות סיפור חברתי לכל תלמיד בהתאם לקשיים הקיימים בו. לדוגמה: כתבנו סיפור חברתי על התארגנות בבוקר, על עשיית צרכים בשירותים ואפילו כתבנו סיפור חברתי על מותו של אביו של ילד מגני. הסיפור מודפס פעמיים- אחד עבור ההורים ואחד עבור הגן. בגן אנו מקפידים להקריא לילד את הסיפור ואכן בבית ההורים מדווחים על שיפור בהתנהגות ובקשיים שעולים.

# data[].attributes.body
ת.ז 30157002

היוזמה היא ליצור תקשורת מחברת ומאחדת. מפגש מקדים לתלא טבו ההורים מעלים מטרות אותם הם רוצים להשיג ,גם בכתלי הבית כמו- שינה עצמאית. המחשבה היא ליצור כלים שימושים ומסייעים להורים על מנת הצליח בשינויי התנהגויות ספציפיות וליצור תחושת הצלחה. ההכוונה, הסיוע וההדרכה מובילים לתקשורת מקדמת ותחושת הצלחה.

# data[].attributes.headline
אפרת אורטל שרבני

# data[].attributes.subject
אפרת אורטל שרבני

# data[].attributes.body
ת.ז: 300054160

היוזמה אותה בחרתי נובעת השנה מהצורך שהתעורר אצלי בגן. השנה שולבו בגני מספר לא מבוטל של ילדים שהיו אמורים ללמוד בחינוך המיוחד ובלחץ של ההורים הם נכנסו ללמוד בגני. בנוסף שולבו אצלי השנה הרבה ילדים מאוד צעירים (בני 2.8)  ואני חשה שההורים השנה זקוקים להרבה כלים על מנת לצלוח את השילוב הזה לרווחתם של הילדים. אני מוצאת עצמי מקיימת הרבה שיחות בגן עם הורים (מה שבשנים הקודמות היה אבל לא בהיקף כזה..) ומכולן עולה הצורך של ההורים להדרכה והכוונה שלהם בהגיעם לגן עירייה ובכלל למסגרת חינוכית שהיא לא מעון.
אני רוצה לשלב את ההורים יחד עם יועצת הגן במספר מפגשים בהם בכל פעם הם יקבלו כלים על מנת שיוכלו לסייע לילדם בהתפתחות התקינה, בקשיים אותם הוא חווה ומתמודד וכו'.

# data[].attributes.headline
סונדוס מחאמיד

# data[].attributes.subject
סונדוס מחאמיד

# data[].attributes.body
היוזמה שלי על לעבוד ביחד בין הורים, צוות על מנת לשפר את המוטיבציה של הילדים ולתכנן ביחד תוכנית איישית לכל ילד המחזקת את המוטיבציה שלו. בהכרח התוכנית תהיה בנוסף לתוכנית האם והראשית של הילדים. היוזמה מיועדת לתלמידי החינוך היסודי. כך, כל תלמיד יסוד ילמד בתוכית העיקרית עד לשעה 1 אחר הצהריים ואחר מכן בשיתוף עם ההורים מתאים לילד שלהם חוג להצטרף אליו שמטרתו להלות את המוטיבציה ללימודים ולחיים בכלל. הדבר שישפיע על התקדמות הנפשית של הילד שתעזור ותסייע לו להתקדם בחיים ובלימודים

# data[].attributes.headline
שמחה אני לקרוא כי עוד משתתפת בוחרת ביוזמה אשר חשבתי גם אני לקדם - שילוב ההורה בבחירת מטרה בתוכנית הלימודים האישית של הילד בגן. כחלק מתהליך העבודה אני שמחה לשתף כי זוג הורים פנו אלינו בשאלה פרטית - " כיצד יכינו את בנם לחיסון" בחשיבה של הצוות -גננת, מרפאה בעיסוק קלינאית תקשורת ומטפלת , סיכמנו עם ההורים כי נכין עבורו סיפור מצולם אותו נספר במהלך השבוע והוא יקח אותו למרפאה, בנוסף במהלך השבוע נשחק בגן בפינת רופא בקבלת חיסון ובמפגש נספר על החיסון ...שריגשית

# data[].attributes.subject
שמחה אני לקרוא כי עוד משתתפת בוחרת ביוזמה אשר חשבתי גם אני לקדם - שילוב ההורה בבחירת מטרה בתוכנית הלימודים האישית של הילד בגן. כחלק מתהליך העבודה אני שמחה לשתף כי זוג הורים פנו אלינו בשאלה פרטית - " כיצד יכינו את בנם לחיסון" בחשיבה של הצוות -גננת, מרפאה בעיסוק קלינאית תקשורת ומטפלת , סיכמנו עם ההורים כי נכין עבורו סיפור מצולם אותו נספר במהלך השבוע והוא יקח אותו למרפאה, בנוסף במהלך השבוע נשחק בגן בפינת רופא בקבלת חיסון ובמפגש נספר על החיסון ...שריגשית

# data[].attributes.body
התוכנית הועברה להורים, הם הודו ביותר לצוות הגן ונראה כי חשים בטוח בשותפות עם מערכת החינוך לקידום בנם.

בברכה סיגל

# data[].attributes.body
היוזמה שאותה הייתי רוצה לעשות היא שיתוף פעולה בין ההורים והגננת בבניית תל"א לילד, תל"א- תוכנית לימודים אישית (לכל תלמיד).
בתוכנית זו הצוות החינוכי והפרא רפואי מציב יעדים ומטרות לתלמיד על פי היכלות האישיים שלו.
אני רוצה  שבתוכנית זו יישמע גם קולם של ההורים והם יציבו את המטרות שחשובות להם לקידום ילדם בנוסף למטרות החינוכיות השונות.
אני חושבת שמעורבות ושקיפות כזו יכולה להוביל את ההורים לתחושת ביטחון והערכה כלפי הצוות החינוכי.
ניגשתי עם רעיון זה לאחראית הגנים היא אישרה את הרעיון, תמכה בו מאוד ואף התרגשה ממנו. היא חושבת שזה רעיון מבורך ועשייה טובה שיכולה להניב תוצאות יפות הן מבחינה לימודית והן מבחינת הקשרים עם ההורים.
אזמן הורים למפגש אישי ובו אציג את הרעיון, רק הורה שמעוניין ישתתף בתוכנית.
נעלה ביחד עם ההורים את הבעיות שאיתם הם מתמודדים בבית וחשוב להם לפתור אותם באמצעות תוכנית של מטרות ויעדים.
אהיה זמינה עבור ההורים לכל שאלה ובקשה במהלך התהליך.
פעם בשבוע ההורים ידווחו על הנעשה בבית עם הילד ועל התקדמות המטרה כך שתהייה שקיפות מלאה בין הנעשה בבית לגן ובאמצעות כך ניתן יהיה לקדם ולשפר את היעדים של הילד בצורה הטובה ביותר.
המטרות והיעדים ידווחו במפגשים השונים של הצוות החינוכי והפרא רפואי המטרות השונות יהיו במעקב של הצוות הפרא רפואי ובמידה ואזדקק לעזרתם אשתמש בהם.
מקווה שהתהליך ייצור שיתוף פעולה וקשר מיטיב עם ההורים כפי שאני מצפה.

# data[].attributes.headline
היוזמה שאותה הייתי רוצה לעשות היא שיתוף פעולה בין ההורים והגננת בבניית תל"א לילד, תל"א- תוכנית לימודים אישית (לכל תלמיד). בתוכנית זו הצוות החינוכי והפרא רפואי מציב יעדים ומטרות לתלמיד על פי היכלות האישיים שלו.אני רוצה  שבתוכנית זו יישמע גם קולם של ההורים והם יציבו את המטרות שחשובות להם לקידום ילדם בנוסף למטרות החינוכיות השונות. אני חושבת שמעורבות ושקיפות כזו יכולה להוביל את ההורים לתחושת ביטחון והערכה כלפי הצוות החינוכי.ניגשתי עם רעיון זה לאחראית הגנים היא אישרה את הרעיון, תמכה בו מאוד ואף התרגשה ממנו. היא חושבת שזה רעיון מבורך ועשייה טובה שיכולה להניב תוצאות יפות הן מבחינה לימודית והן מבחינת הקשרים עם ההורים.אזמן הורים למפגש אישי ובו אציג את הרעיון, רק הורה שמעוניין ישתתף בתוכנית.נעלה ביחד עם ההורים את הבעיות שאיתם הם מתמודדים בבית וחשוב להם לפתור אותם באמצעות תוכנית של מטרות ויעדים.אהיה זמינה עבור ההורים לכל שאלה ובקשה במהלך התהליך.פעם בשבוע ההורים ידווחו על הנעשה בבית עם הילד ועל התקדמות המטרה כך שתהייה שקיפות מלאה בין הנעשה בבית לגן ובאמצעות כך ניתן יהיה לקדם ולשפר את היעדים של הילד בצורה הטובה ביותר.המטרות והיעדים ידווחו במפגשים השונים של הצוות החינוכי והפרא רפואי המטרות השונות יהיו במעקב של הצוות הפרא רפואי ובמידה ואזדקק לעזרתם אשתמש בהם.מקווה שהתהליך ייצור שיתוף פעולה וקשר מיטיב עם ההורים כפי שאני מצפה.

# data[].attributes.subject
היוזמה שאותה הייתי רוצה לעשות היא שיתוף פעולה בין ההורים והגננת בבניית תל"א לילד, תל"א- תוכנית לימודים אישית (לכל תלמיד). בתוכנית זו הצוות החינוכי והפרא רפואי מציב יעדים ומטרות לתלמיד על פי היכלות האישיים שלו.אני רוצה  שבתוכנית זו יישמע גם קולם של ההורים והם יציבו את המטרות שחשובות להם לקידום ילדם בנוסף למטרות החינוכיות השונות. אני חושבת שמעורבות ושקיפות כזו יכולה להוביל את ההורים לתחושת ביטחון והערכה כלפי הצוות החינוכי.ניגשתי עם רעיון זה לאחראית הגנים היא אישרה את הרעיון, תמכה בו מאוד ואף התרגשה ממנו. היא חושבת שזה רעיון מבורך ועשייה טובה שיכולה להניב תוצאות יפות הן מבחינה לימודית והן מבחינת הקשרים עם ההורים.אזמן הורים למפגש אישי ובו אציג את הרעיון, רק הורה שמעוניין ישתתף בתוכנית.נעלה ביחד עם ההורים את הבעיות שאיתם הם מתמודדים בבית וחשוב להם לפתור אותם באמצעות תוכנית של מטרות ויעדים.אהיה זמינה עבור ההורים לכל שאלה ובקשה במהלך התהליך.פעם בשבוע ההורים ידווחו על הנעשה בבית עם הילד ועל התקדמות המטרה כך שתהייה שקיפות מלאה בין הנעשה בבית לגן ובאמצעות כך ניתן יהיה לקדם ולשפר את היעדים של הילד בצורה הטובה ביותר.המטרות והיעדים ידווחו במפגשים השונים של הצוות החינוכי והפרא רפואי המטרות השונות יהיו במעקב של הצוות הפרא רפואי ובמידה ואזדקק לעזרתם אשתמש בהם.מקווה שהתהליך ייצור שיתוף פעולה וקשר מיטיב עם ההורים כפי שאני מצפה.

# data[].attributes.body
נייד 0525380877
היוזמה שבחרתי הינה שיתוף ההורים והתלמיד בניסוח של מטרות בתוכנית החינוכית יחידנית (תח"י) של כל תלמיד שילוב.
כמורת שילוב וכרזת שילוב בבית הספר בו אני עובדת, אני רואה לנכון שחשוב ושנכון לשתף את ההורים ואת התלמיד בכתיבת התוכנית. זוהי תוכנית שנכתבת בתחילת כל שנה לתלמיד שילוב בביהס, עי מורת השילוב ובשיתוף מחנכת התלמיד המשולב. אנו כותבות מטרות שראוי לקדם אצל כל תלמיד מבחינה לימודית בהתייחס לתפקודו הנוכחי. כמו כן, אנו מנסחות יחד מטרה רגשית התנהגותית אחת בתוכנית. סך המטרות נמדדות ונבדקות במחצית השנה, מה שנקרא הערכה מעצבת ובסוף השנה בהערכה והמסכמת. בשתי ההערכות הללו מורת השילוב יחד עם המחנכת וההורים מתכנסים לבחון האם המטרות הושגו, ואם לא ניתן לשנות או להוסיף מטרות נוספות.
אם עד כה לא היתה נגיעת יד של התלמיד וההורה, אני רואה לנכון שיש לשתף אותם בניסוח מטרות, כפי שהם רואים מהעיניים שלהם ומתוך ההיכרות הכי טובה עם ילדיהם. גם באופן כתיבת המטרות על ידם, הרצון להשיג את המטרות ולשאוף לקידום ילדיהם/התלמיד עצמו יגדל באופן משמעותי. תחושת השיתוף וההשתתפות האקטיבית בתוכנית תניב פרי לכל הצדדים.

# data[].attributes.headline
הרשתות החברתיות מול תיאוריות האישיות

# data[].attributes.subject
הרשתות החברתיות מול תיאוריות האישיות

# data[].attributes.body
לאנשים שמקדישים יותר משעתיים ביום לרשתות חברתיות, ולאו דווקא לאחת ויחידה, יש פי שניים סיכוי לחוות הרגשה של בדידות מול אנשים שממעטים להשתמש ברשתות חברתיות או שמשתמשים בהן במידה פחותה יותר.

התיאוריה של החוקרים היא שאנשים שנוטים לבלות זמן רב ברשתות חברתיות, עושים זאת על חשבון קשרים עם אנשים בעולם האמיתי. בנוסף, הם מרגישים שהם נדחקים הצידה כשהם רואים תמונות של חברים לרשת שמבלים במסיבה אליה הם לא הוזמנו

עוד סיבה שגורמת לאנשים להרגיש לפעמים רע עם עצמם, היא שרוב הזמן הם בעצם רואים תמונות וקוראים דיווחים רק על הדברים הטובים שקורים לאחרים, בעוד שהחיים שלהם עצמם כמובן רחוקים מלהיות מושלמים.

אדלר טוען שהמעורבות החברתית והעניין החברתי הם אפיונים מולדים של האדם הבריא, העניין החברתי הוא אמצעי להשיג שלמות ועליונות, האדם הבריא יוצר קשר עם בני אדם אחרים ודואג לרווחותו ולרווחת הזולת, תרומתו לזולת מעניקה לו הרגשת שלמות.

האדם הבריא יוצר קשרים חברתיים ברשתות החברתיות אולם מאוד פעיל מבחינה חברתית גם בפועל, לעומת האדם הנוירוטי שמתמקד בעיקר בעצמו ויוצר קשרים חברתיים ברשתות החברתיות תוך כדי לבישת הפרסונה – המסכה שהאדם לובש שהוא נמצא בפעילות חברתית ומנסה להיות האני החברתי המושלם כמו שהחברה מצפה (התיאורייה היונגיאנית).

יונג ראה את האישיות כמערכת אנרגיה התלויה בעולם החיצון לשם סיפוק צרכיה, הנחת היסוד שלו הייתה בדומה לפרויד כי האישיות פועלת על ידי אנרגיה פסיכית המשמשת לצרכים הביולוגים המולדים ולסיפוק הצורך בפעילות תרבותית ורוחנית.

הרבה מאוד אנשים מגלים אומץ מאחורי המסך להתבטא ולציין את מחשבתם מה שבמציאות הם נמנעים מלעשות בשל חוסר ביטחון או בדידות חברתית

היוזמה שבחרתי לעשות בבית הספר

אנו המורים צרכים להיות מודעים לכך שהשוני בדרך הלמידה,בין תלמיד לתלמיד נובע קודם מאישיותו של התלמיד, עלינו להכיר בשונות ולתת לה מקום, לא תמיד נוכל לאבחן את כל התלמידים אותם אנו מלמדים, אך חשוב לטפח תקשורת ישירה ופתוחה עם התלמיד,כך שנוכל לשאול אותו:

מה הדרך המועדפת עליך?

עם מי היית רוצה לעבוד?

מה חסר לך בתהליך הלמידה?

מה הציפיות שלך מהמורה המלמד?

אלה רק חלק מהשאלות שיהיו בשאלון כדי לנסות להבין כל תלמיד באופן אישי בכדי לעזור לו לקדם למידה.
ענת אביטן 0504220555

# data[].attributes.body
היוזמה שלי קשורה לחיזוק הקשר של ההורים ילדים וצוות:
קראתי ליוזמה זו "חפש את החברים שלך אצלינו"
המטרה היא לנצח את הבדידות של ילדים על הרצף האוטיסטי אחר הצהריים והרצון שגם להם יהיו חוגים עם חברים.
נגשתי למנהלת עם רעיון ליוזמה זו והיא יחד עם צוות בית הספר הרימו את הכפפה וקבלנו תמיכה מעיריית באר שבע ומשרד החינוך שהתחברו ליוזמה והחלנו פיילוט בו לראשונה בישראל 20 ילדים האוטיסטי לוקחים חלק בחוגים עם ילדים מהחינוך הרגיל. החוגים הם: רובוטיקה,רפואה,בישול,חוקרים צעירים וכדורגל.
בכל יום שלישי בשעות הערב אנו מפעילים את היוזמה בהתנדבות ולאחרונה פורסמה על כך כתבה בעיתון ידיעות אחרונות אעלה את הכתבה מייד. המטרה הנוספת היא חיזוק רר הורים מורים תלמידים באמצעות היוזמה. ארחיב על כך בהמשך

# data[].attributes.headline
רחל דנינו יוזמה חינוכית.

# data[].attributes.subject
רחל דנינו יוזמה חינוכית.

# data[].attributes.body
השנה קיבלתי כיתה ובה תלמידות מאתגרות מבחינה התנהגותית. הן נחשבות כקבוצה ויש להן 'חוקים' משלהן שמתנגשים עם כללי בית הספר. לאורך השנים נעשו נסיונות רבים בשיתוף הגורמים המתאימים להחזירן לתלם, אך הפעולות שננקטו לא הועילו. הן מאחרות לשיעורים, לא מגיעות כלל, מתגרות בסביבה ועוד.
היוזמה שלי היא ליצור קבוצת 'התבוננות' שיהיו שותפים בה יועץ ביה"ס להדרכה והכוונה, המחנכת והבנות. בהמשך יהיו מפגשים יזומים עם ההורים למתן כלים יעילים.
המפגשים עם הבנות יהיו פעמיים בשבוע. במפגשים אלה נתבונן יחד במעשים ובהשלכות שלהם על התפקוד הכולל בבית הספר. לדעתי חשוב לשקף לבנות את מעשיהן ולהביאן לידי לקיחת אחריות מתוך רצון כן ואמיתי להיטיב עימן ולשפר את הדימוי העצמי שלהן. אתן לבנות לבחון את  מעשיהן בעין בוגרת ואחראית ולמצוא מה עליהן לשפר ובמה יכולות הן להתקדם בדרך להשגת המטרה החשובה של השתלבותן במסגרת הכיתה. מנסיון, שיחות כאלה יוצרות קירבה ואמון ורצון להשתפר.

# data[].attributes.headline
נירה גולן
יוזמה חינוכית ב

# data[].attributes.body
נירה גולן
יוזמה חינוכית בביה"ס
תיאור היוזמה
ברצוני לפתוח קבוצת וויסות התנהגות /עיצוב התנהגות לתלמידים מאתגרים בכיתות ה – ו בבית הספר.
הרעיון לפתיחת הקבוצה הוא צורך שעלה בביה"ס ואני כיועצת חינוכית רואה לנכון לערוך התערבות מקצועית אשר מטרתה לספק כלים לילדים להתמודד עם כעסים, עצבים ולאפשר להם מגוון כלים לשימוש יום יומי בזמן אמת.
לקראת סוף המפגשים אזמין את הורי התלמידים למפגש או שניים ואנחה אותם בנוגע לדרכי התמודדות עם כעסים , וויסות התנהגות.
כמנחת הורים כבר הנחיתי קבוצת הורים בביה"ס.
הכלים יסייעו לביה"ס כמערכת במניעת אלימות וביצירת אקלים חינוכי טוב יותר בביה"ס.
משתתפים 
1.	בכוונתי לשתף בהעברת הפעילות את פסיכולוג ביה"ס  - ברמת הייעוץ וברמת ההנחייה.
2.	הורי התלמידים השותפים לקבוצה יוזמנו למפגש אחד או שניים לפעילות הורים ולהנחייה בעניין הוויסות ההתנהגותי לצורך קבלת כלים וידע.
3.	התלמידים שייבחרו לקבוצה ויביעו את הסכמתם להשתתפות.
שותפים בצוות החינוכי
1.	מחנכות הכיתות
2.	מורים מקצועיים
3.	צוות טיפולי – יועצת , פסיכולוג , מורת שילוב , גורמי טיפול רלוונטיים לכל תלמיד.
4.	מנהלת.
הנושאים שיידונו במפגשים
הגדרת מושגים מחיי ביה"ס מורים ותלמידים
בכל מפגש יועבר לתלמידים – ידע חדש , פעילות ליישום הידע , סיכום ותרגול.

# data[].attributes.body
הגיע זמן תוצאה....
מה תיישם במערכת החינוך, אילו רעיונות צצים לך בראש, שתפו.

# data[].attributes.headline
הפעם זה מתחבר...

# data[].attributes.subject
הפעם זה מתחבר...

# data[].attributes.body
אסף טרבלסי 058-4700931
הפעם זה מתחבר לי... (היוזמה והסרטונים)
היוזמה שלי היא לשתף את התלמידים בתהליכים בבית הספר. להתחיל בקטן- שהם יארגנו בעצמם טיולים, פעילויות חברתיות וכו'. בבית הספר שלי זה בכלל לא מובן מאליו.
אז איך זה מתחבר?
כי חלק מלקיחת האחריות שלהם צריכה לבוא לידי ביטוי גם ביחס לחברים ברשתות החברתיות. האם הם יכולים להשתמש ברשתות כדי ליצור אירוע מעניין בבית הספר? כמובן שכן...
ע"פ התיאוריה של אדלר, האדם הוא יצור חברתי המונע ע"י דחפים חברתיים. הילד נמצא כל הזמן במאבק כדי לבנות לעצמו את מקומו. איך הוא ישתמש בכלי כמו רשת חברתית? יפגע באחר? או דווקא יעשה בזה שימוש לטובה?
ע"פ התיאוריות ההומניסטיות- האדם זקוק לסביבה יציבה. היום הסביבה זה גם הרשתות החברתיות. אם אדם נפגע ברשת זה ממש כמו פגיעה של פנים מול פנים. כמו שראינו באחד הסרטונים, הפגיעה ברשת יכולה להיות גרועה הרבה יותר כי היא חשופה לפי כמה וכמה בני נוער ולכן צריכים להיות זהירים פי כמה וכמה בכל מילה שכותבים ברשתות הללו

# data[].attributes.body
היוזמה אותה אני רוצה ליישם כמטלת סיכום היא תוכנית שתפעל בבית הספר "בית ספר בריא" (שם זמני). תוכנית זו תיערך במהלך השנה כולה ותעסוק בהיבטים שונים בבריאות היומיומית ובניהול אורח חיים בריא מבחינת תזונה, פעילות גופנית ועוד. תוכנית זו תיושם לפי לוח זמנים מסודר לכל תקופה בשנה ובהתאם לגילאים השונים בבית הספר. במהלך השנה יתקיימו מספר ימי שיא לתוכנית: יום ספורט, מאסטר שף בריא וכדומה. לקראת כל יום שיא נתמקד בדברים הרלוונטיים ליום שיא. לדוגמא: יום שיא-מאסטר שף בריא, נלמד על חשיבות התזונה, נלמד על שילובים נכונים בתזונה, כיצד התזונה מסייעת לנו בלמידה, נכין חוברות מתכונים ועוד.

תוכנית זו מיועדת לכלל תלמידי ביה"ס, אנשי הצוות וההורים. כל אחד ייקח בה חלק לפי רצונו, התעניינותו והבנתו אך אין אדם שלא יקח חלק פעיל כזה או אחר. המטרה היא שיהיו הרבה אפשרויות להשתלב בנעשה כך שכל אחד ימצא את מקומו ויעשה משהו שיעניין ויאתגר אותו. המטרה היא שיתוף פעולה מלא בין התלמידים, צוות ביה"ס וההורים.
לאחר שלמדתי ביחידה הקודמת על מעורבות והתערבות הורים התחדד לי עד כמה אני רוצה לערב את ההורים ובאיזו דרך.

# data[].attributes.attachment_link.title
גאנק פוד.jpg

# data[].attributes.body
בחרתי שתי תיאוריות שהתחברתי אליהם הם-
תיאוריה ראשונה של יונג- הנפש מורכבת משלושה מבנים נפרדים אך קשורים- 1. האגו היונגיאני- החלק המודע של האישיות שכולל מחשבות, רגשות ויכולות.
2. הלא מודע האישי- החלק המודע של האישיות.
3. לא מודע קולקטיבי- מאגר חוויות.
התיאוריה השניה- מאסלו אברהם- הדגש על האדם כיצור דינמי שהדגש  על חופש, בחירה ואותנטיות.
מאסלו נודע בפרמידת הצרכים- צרכים פיסיולוגים, צרכי ביטחון, צורכי שייכות ואהבה. צטרכי הערכה וצורכי הגשמה עצמית.
היוזמה שבחרתי- טיול משותף של הורים- תלמידים ומורים תוך יצירת דיאלוג משותף.
שוש
0537498305

# data[].attributes.headline
אין ספק שיחס הורה - מורה יכול להשפיע רבות על התפקוד של כל הנוגעים בדבר: המורה, ההורים, התלמיד עצמו, ואפילו הכיתה כולה. בתור מורה, והורה לתלמיד בית ספר בעתיד, אני מבין מאוד את הקונפליקט. כמה לתת אמון במורה? כמה בתלמיד? איפה עובר הגבול בין השפעת המורה להשפעת ההורה? איך להתייחס לפערים ביניהם? ועוד, ועוד. אני חושב שעל שני הצדדים להיות קשובים, פתוחים, כנים, עם רצון אמיתי לפעול אך ורק לטובת הילד! ולכן היוזמה שבחרתי - ביקורי בית. כך ניתן להכיר את הרקע ממנו התלמיד בא, ובנוסף - להכיר ולהתחבר יותר להורים. 

# data[].attributes.subject
אין ספק שיחס הורה - מורה יכול להשפיע רבות על התפקוד של כל הנוגעים בדבר: המורה, ההורים, התלמיד עצמו, ואפילו הכיתה כולה. בתור מורה, והורה לתלמיד בית ספר בעתיד, אני מבין מאוד את הקונפליקט. כמה לתת אמון במורה? כמה בתלמיד? איפה עובר הגבול בין השפעת המורה להשפעת ההורה? איך להתייחס לפערים ביניהם? ועוד, ועוד. אני חושב שעל שני הצדדים להיות קשובים, פתוחים, כנים, עם רצון אמיתי לפעול אך ורק לטובת הילד! ולכן היוזמה שבחרתי - ביקורי בית. כך ניתן להכיר את הרקע ממנו התלמיד בא, ובנוסף - להכיר ולהתחבר יותר להורים. 

# data[].attributes.body
בשלב ראשון, אני רוצה לעשות הכנה הדדית - להורים ותלמידים. אשלח שאלון עם מספר שאלות - כלליות על בית הספר, הכיתה הלימודים וכו'. בין השאר, אתמקד בקשר בין ההורים למורים, מה דעתם על כך, האם ביקורי בית זה פתרון טוב, מדוע, אם יש פתרונות נוספים ועוד.
אראה מה 'השטח' יציע לי לעשות.
מלכיאל הורוביץ 0543517372

# data[].attributes.body
0525858675
בחרתי שתי תיאוריות הנוגעות בקשר הקיים לדעתי בין אישיות ובין הקשר לשימוש וגישה ברשתות חברתיות.

הרשתות החברתיות אותן בחרתי לנתח דרך התיאוריות הנן:

whatsup

facebook

instegram
בחרתי בתיאוריה-
תיאוריות הומניסטיות -הדגש הוא על תפיסת החיים כמימוש עצמי ותפיסת האדם כיצור דינמי מתפתח, על התפיסה הסובייקטיבית של האדם ומכך גם שהדגש הוא על ההווה ואין התעסקות בעבר. דגש על חופש, בחירה ואותנטיות. התיאוריות ההומניסטיות אופטימיות והן סוברות שהמימוש העצמי אפשרי לכל אדם. הן מדגישות שהמימוש הוא דחף מולד של גדילה והתפתחות. יש ניסיון לתאר בצורה כללית את התנאים הסביבתיים שמקדמים או בולמים את תהליך המימוש העצמי. בני נוער במיוחד בגילאי תיכון מרגישים קיימים ומתפתחים ע"י שימוש ברשתות החברתיות. במיוחד של האינסטגרם. יחד עם זאת ישנו חסרון גדול ברשת חברתית זאת. התמונות שמעלים שם באות לידי ביטוי אצל בני הנוער כ"שלמות" ומי שלא נראה כך הדימוי העצמי שלו נפגע.
תיאוריה נוספת-
פירמידת הצרכים של מאסלו: 1-צרכים פיסיולוגיים-הבסיסיים ביותר, מאפשרים קיום. 2-צורכי ביטחון-גם פסיכולוגי וגם פיזי. זה הצורך בסביבה יציבה, ניתנת לניבוי וללא סכנות. 3-צורכי שייכות ואהבה-רצון בקשר, מישהו אוהב,חברים ומשפחה. 4 -צורכי הערכה- כבוד, מעמד והישגים. 5 -צורכי הגשמה עצמית- נמצאים בפסגת ההיררכיה ומוגדרים כמניעי גדילה.
לפירמידת הצרכים של מאסלו יש משמעות גדולה, ומשמעות זו משתנה בגילאי התיכון. הבסיס החשוב ביותר שאמור להיות מבחינתם פחות חשובים. כמו למשל: משפחה. בגילאי תיכון המשפחה פחות חשובה והחברים ותחושת השייכות תופסים את המקום הבסיסי ביותר. תלמידים שאין להם אינסטגרם\ פייסבוק\ וואטסאפ- אין להם תחושת שייכות למקום שהם נמצאים בו.
יחד עם זאת צריך לזכור שחשוב לשמור על הפרטיות של התלמידים וללמד אותם ךהשתמש ברשתות החברתיות לצרכים חיוביים בלבד ושלכל תגובה עם מילים פוגעניות יש תלמיד עם חיים מאחור.
אני מראה לתלמידי סרטונים מהחדשות על תלמידים שפגעו בהם דרך הרשתות החברתיות וזה נגמר בהתאבדות. אני חושבת שהעלאת המודעות תגרום לשימוש בטוח יותר ברשת.

# data[].attributes.headline
נורית ואקנין 

# data[].attributes.subject
נורית ואקנין 

# data[].attributes.body
יוזמה שברצוני לקדם במהלך הקורס- הקשר הנכון בין מורה לתלמיד.
פיתוח מודל לתקשורת מיטבית ומקדמת עם התלמיד.
גורמים רלוונטיים- הורים , מורים מקצועיים , יועצת ותלמידים

# data[].attributes.headline
מטלה 4- אני מסכימה עם  תיאוריית הצרכים "פירמידת הצרכים" של מאסלו, המדברת על סיפוק הצרכים לפי מדרג: ממימוש וסיפוק הצרכים הבסיסיים ביותר הדרושים להישרדות כמו אוכל, שתייה, שינה, ביגוד מתאים וקורת גג ועד לדרגה הגבוהה ביותר של מימוש עצמי והפוטנציאל האישי- בהקשר הכיתתי, בתור מחנכת כשאני רואה שלילד יש בעייה כלשהיא והוא מתקשה להתפנות ללמידה, אני קודם כל מבררת האם אכל/שתה/ישן/חש בטוב, ורק במידה והצרכים האלה מסופקים, אני מבררת כיצד אפשר לעזור לו לחוש יותר טוב בכיתה: מבחינת ביטחון- שיחוש בנוח ומוגן, שיחוש שנמצא במקום עם אווירה חיובית וחברית ושייך לקבוצת הילדים. רק לאחר שסופקו  הצרכים של ביטחון, שייכות ואהבה , אני מבררת יחד איתו כיצד אפשר לסייע לו להתפנות ללמידה ולשפר את הישגיו.מסכימה עם שולה לגבי התיאורייה של ווינקוט של יחסי תינוק לאם- כאשר האמא מאפשרת בהדרגה לתינוקה להשתחרר מהתלות ממנה, הוא יכול להתחיל בהדרגה לפתח את כישוריו ויכולותיו הקוגנטיביים, חברתיים, רגשיים ועוד.כך גם בכיתה: אני משתדלת מצד אחד לסייע לילדים, לכוון אותם ולתת להם כלים ושיטות ללמידה, אך מצד שני חשוב לי לאפשר להם להתמודד בכוחות עצמם עם משימות, להתנסות במצבים של קושי ואתגר, ואף לחוות מידי פעם כשלונות כדי שידעו איך להתגבר ולרכוש ביטחון בעצמם וביכולותיהם.הדבר מתקשר גם לשלב ההתפתחותי שעליו דיבר אריקסון: חריצות מול נחיתות- ככל שהילד מתנסה יותר וחווה יותר חוויות של הצלחה, כך מתפתחות אצלו תחושות של הערכה ומסוגלות, ועל כן חשוב לי מאד לעודד את הילדים לעצמאות, לחקירה עצמאית ולהתנסות אישית כדי שיוכלו להכיר ולגלות את יכולותיהם ואת הפוטנציאל הגלום בהם.מקרה שקרה בכיתתי בהקשר לרשתות חברתיות:בשנה שעברה קבוצת בנים מכיתתי פתחו קבוצת ווטס אפ עם בנים מהכיתה המקבילה. בעקבות ריב שפרץ בין מספר בנים בחוג כדורגל, הם קראו להחרים אחד מהם.קראו לו בשמות וכינויים מעליבים בקבוצת הווטאס אפ, שמו ליד השם שלו ציורים מעליבים, והתאחדו נגדו.כאשר הדבר נודע לי ולמחנכת השנייה, קראנו לכל הנוגעים בדבר לשיחה, ודיברנו על הצורך והחשיבות של יצירת שיח מכבד בכיתה וגם ברשתות החברתיות.אותו ילד חש מאויים, חסר הגנה וביטחון ולא שייך לקבוצת הילדים, עד כדי מצב שלא רצה להגיע לבית הספר...ווידאנו שהילדים מוחקים את הקבוצה ושוחחנו עם ההורים שלהם על מנת לשתף אותם בסכנות של קבוצות ברשת החברתית כמו וואטס אפ, וכיצד אמירות כאלה ושיח לא מכבד בקבוצת ווטס אפ פוגעת ברגשותיו ובתחושת הביטחון, המוגנות והשייכות של ילד מהשכבה.ההורים שיתפו עמנו פעולה ושוחחו עם הילדים. שוחחנו על כך עם שאר ילדי הכיתה, והסברנו שמצד אחד, זכותם לשוחח בווטס אפ עם חבריהם לאחר שעות הלימודים, אך מצד שני חשוב לשמור על שיח מכבד ועל אווירה טובה וחבריתאני מציעה לערב את יועצת בית הספר שתיכנס לכיתות ותלמד על הסכנות ברשתות החברתיות ועל הדרכים הנכונות והבטוחות לפעול ברשת ברשתות כמו הווטס אפ, הפייסבוק ועוד..ניתן אפילו להכין עם הילדים עצמם קליפ/מצגת/סרטון על כללים בטוחים לשימוש ברשתות החברתיות והם יעברו בין הכיתות בבית הספר ויסבירו אחד לשני מהם הכללים ואיך לשמור על הפרטיות ועל הכבוד של שאר הילדים.

# data[].attributes.subject
מטלה 4- אני מסכימה עם  תיאוריית הצרכים "פירמידת הצרכים" של מאסלו, המדברת על סיפוק הצרכים לפי מדרג: ממימוש וסיפוק הצרכים הבסיסיים ביותר הדרושים להישרדות כמו אוכל, שתייה, שינה, ביגוד מתאים וקורת גג ועד לדרגה הגבוהה ביותר של מימוש עצמי והפוטנציאל האישי- בהקשר הכיתתי, בתור מחנכת כשאני רואה שלילד יש בעייה כלשהיא והוא מתקשה להתפנות ללמידה, אני קודם כל מבררת האם אכל/שתה/ישן/חש בטוב, ורק במידה והצרכים האלה מסופקים, אני מבררת כיצד אפשר לעזור לו לחוש יותר טוב בכיתה: מבחינת ביטחון- שיחוש בנוח ומוגן, שיחוש שנמצא במקום עם אווירה חיובית וחברית ושייך לקבוצת הילדים. רק לאחר שסופקו  הצרכים של ביטחון, שייכות ואהבה , אני מבררת יחד איתו כיצד אפשר לסייע לו להתפנות ללמידה ולשפר את הישגיו.מסכימה עם שולה לגבי התיאורייה של ווינקוט של יחסי תינוק לאם- כאשר האמא מאפשרת בהדרגה לתינוקה להשתחרר מהתלות ממנה, הוא יכול להתחיל בהדרגה לפתח את כישוריו ויכולותיו הקוגנטיביים, חברתיים, רגשיים ועוד.כך גם בכיתה: אני משתדלת מצד אחד לסייע לילדים, לכוון אותם ולתת להם כלים ושיטות ללמידה, אך מצד שני חשוב לי לאפשר להם להתמודד בכוחות עצמם עם משימות, להתנסות במצבים של קושי ואתגר, ואף לחוות מידי פעם כשלונות כדי שידעו איך להתגבר ולרכוש ביטחון בעצמם וביכולותיהם.הדבר מתקשר גם לשלב ההתפתחותי שעליו דיבר אריקסון: חריצות מול נחיתות- ככל שהילד מתנסה יותר וחווה יותר חוויות של הצלחה, כך מתפתחות אצלו תחושות של הערכה ומסוגלות, ועל כן חשוב לי מאד לעודד את הילדים לעצמאות, לחקירה עצמאית ולהתנסות אישית כדי שיוכלו להכיר ולגלות את יכולותיהם ואת הפוטנציאל הגלום בהם.מקרה שקרה בכיתתי בהקשר לרשתות חברתיות:בשנה שעברה קבוצת בנים מכיתתי פתחו קבוצת ווטס אפ עם בנים מהכיתה המקבילה. בעקבות ריב שפרץ בין מספר בנים בחוג כדורגל, הם קראו להחרים אחד מהם.קראו לו בשמות וכינויים מעליבים בקבוצת הווטאס אפ, שמו ליד השם שלו ציורים מעליבים, והתאחדו נגדו.כאשר הדבר נודע לי ולמחנכת השנייה, קראנו לכל הנוגעים בדבר לשיחה, ודיברנו על הצורך והחשיבות של יצירת שיח מכבד בכיתה וגם ברשתות החברתיות.אותו ילד חש מאויים, חסר הגנה וביטחון ולא שייך לקבוצת הילדים, עד כדי מצב שלא רצה להגיע לבית הספר...ווידאנו שהילדים מוחקים את הקבוצה ושוחחנו עם ההורים שלהם על מנת לשתף אותם בסכנות של קבוצות ברשת החברתית כמו וואטס אפ, וכיצד אמירות כאלה ושיח לא מכבד בקבוצת ווטס אפ פוגעת ברגשותיו ובתחושת הביטחון, המוגנות והשייכות של ילד מהשכבה.ההורים שיתפו עמנו פעולה ושוחחו עם הילדים. שוחחנו על כך עם שאר ילדי הכיתה, והסברנו שמצד אחד, זכותם לשוחח בווטס אפ עם חבריהם לאחר שעות הלימודים, אך מצד שני חשוב לשמור על שיח מכבד ועל אווירה טובה וחבריתאני מציעה לערב את יועצת בית הספר שתיכנס לכיתות ותלמד על הסכנות ברשתות החברתיות ועל הדרכים הנכונות והבטוחות לפעול ברשת ברשתות כמו הווטס אפ, הפייסבוק ועוד..ניתן אפילו להכין עם הילדים עצמם קליפ/מצגת/סרטון על כללים בטוחים לשימוש ברשתות החברתיות והם יעברו בין הכיתות בבית הספר ויסבירו אחד לשני מהם הכללים ואיך לשמור על הפרטיות ועל הכבוד של שאר הילדים.

# data[].attributes.body
פלאפון:0502801664

# data[].attributes.body
תיאוריית האישיות

התיאוריה הראשונה אליה התחברתי היא של אריקסון:

התיאוריה שמה דגש על המושג "זהות האני", ומתייחס אל האגו כאל מבנה אוטונומי שתפקידו המרכזי הוא הסתגלות חברתית.

אריקסון מתייחס לזהות האני.
ה"אני " הוא 1. אחד יחיד ומיוחד
2. יש לו שלמות

3. המשכיות (זמן)
4. שייכות חברתית- האדם חש שיש לו שייכות לקבוצה חברתית

וחולק ערכים, אידיאלים ותרבות.

התחברתי מאוד לתיאוריה משום שהוא מונה 8 שלבים ברורים מאוד בהתפתחות:

*שלב האימון (מלידה עד גיל שנה) כשהמטרה היא לרכוש אימון בעולם.

*האוטונומיה לעומת הבושה (מגיל שנה עד שלוש) שלב שיש בו שינויים פיסיולוגיים כמו הליכה ושליטה בסוגרים.

*שלב היוזמה מגיל שלוש עד שש –שלב שבו מתפתח הסופר אגו.
* שלב החריצות לעומת נחיתות מתפתח בגיל יסודי  (לרכוש את תחושת

"אני יכול") .
*שלב הזהות – השלב שבו המתבגר משתנה מינית חברתית שכלית

והורמונאלית,  והשלבים האחרונים שהם שלב האינטימיות ושלב תחושת האני

לעומת ייאוש.

התיאוריה השנייה : התיאוריה ההומניסטית

הסיבה שבחרתי דווקא בתיאוריה זו משום שהיא תיאוריה אופטימית :

הרעיון שלכל אדם יש אפשרות לממש את עצמו. לדוגמא אברהם מאסלאו

שהתייחס לפירמידת הצרכים של האדם, פירמידה המובילה למוטיבציה:

1.במקום הראשון-   צרכים פיסיולוגיים המאפשרים קיום.

2.  צרכים של ביטחון (פיסי ופסיכולוגי)

3.   צורכי שייכות ואהבה (חברים משפחה)

4.      צורכי הערכה (כבוד ומעמד)

5.      צורכי הגשמה עצמית (בפסגת הפירמידה).

גם התיאורטיקן קארל רוג'רס מתייחס לרעיון אופטימי כי "ייצר האדם טוב

מנעוריו".

הבסיס של התיאוריה של רוג'רס הוא הצורך של האדם בהערכה חיובית, רצון

לזכות בחום וכבוד מצד אנשים בסביבה. האדם מתפקד באופן מלא הוא אדם

שמממש באופן אופטימאלי את יכולותיו. התיאוריה מבוססת על מימוש עצמי

שיש להם מאפיינים כמו היכולת להקשיב, ביטחון בקבלת החלטות, חופש

בחירה ויצירתיות.
היוזמה שלי היא ליצור קשר עם הגורמים: הורים, מורים, תלמידים באמצעות שימוש בדואר אלקטרוני- ערוץ תקשורת זו יזמן שיח ומעורבות בין הגורמים הרלוונטים. ההורים יוכלו להגיב למורים ולתלמידים והפוך.
יוזמה נוספת היא שתלמידי הכיתה יצלמו את החומר הרלוונטי וייקיימו דיון ביניהם בבית בשעות שייעדנו להם.
ערוץ תקשורתי זה יאפשר להגביר מהירות אינטראקציה בין התלמידים . יתרון נוסף: שיתוף בזמן אמת והכנסת יידע.
היוזמה תאפשר לתלמידים לבטא עצמם
ללא חשש מקהל ויצירת הרגשת שייכות.

יונה רובין 0507111035

# data[].attributes.body
יעל סנה - המרצה בקורס זה

הגענו למפגש מספר 4
לא שלחתם אלי טלפונים שלכם וזה סימן שאתם לא קוראים הודעות.
גשו ללוח המודעות
במפגש זה הנכם מתבקשים לשתף בחשיבה על היוזמה וההתקדמות שלכם לבניית יוזמה זו.
יש לכם אפשרות להקליט את עצמכם, לשלוח קובץ או תמונה, תעשו משהו מקורי , לצרף שיר אודיו או  משהו כתוב שיחבר אותנו ליוזמה שלכם.
תודה על ההשקעה.
בהצלחה