# data[].attributes.body
Ihmisen toiminta keskiajalla

Useita lajeja kuoli sukupuuttoon vaikka villieläinten metsästäminen oli vain kuninkaiden ja aatelisten yksin oikeus.Esim Euroopan hirvi

Ajatus luonnon varjelemisesta ei toteutunut keskiajan euroopassa, koska ihmiset valtasivat ja hyödynsivät luontoalueita aiheuttaen ympäristöhaittoja.

Ihmisestä tuli luonnon hyväksikäyttäjä

Eurooppa oli vielä 1000-luvun vaihteessa lähes yhtenäistä metsää, mutta Mustan Surman aikana metsää oli vain siellä täällä pieninä sarakkeina

Vaikutuksia: aavikoituminen, maan kuluminen, eroosiot

Aristoteleen ajatus ihmisestä luonnon herrana vahvistui keskiajalla

Ympäristö rajoitti väestönkasvua, vaikka tekniikka kehittyi

ihminen oli riippuvainen luonnosta, sillä puuta tarvittiin energian lähteeksi, talojen rakentamiseen, keramiikka esineiden valmistukseen jne.

Kristinuskon vaikutus keskiajan ympäristön kohteluun

keskiajan kristillisen käsityksen mukaan ihminen on luonnon yläpuolella, sillä luomiskertomuksessa kerrotaan että ihminen on luotu Jumalan oikeaksi kuvaksi.

Toisaalta Raamatun kohdan “viljele ja varjele” mukaan ihmisen piti käyttää luontoa hyväksi, mutta viisaasti.

kristinuskon ajatukset luonnon hyödyntämisestä ja ihmisestä luomakunnan kruununa selittävät luonnon hyväksikäyttöä keskiajalla ja myöhemminkin euroopassa

# data[].attributes.headline
3. ELÄMÄÄ KESKIAJAN KAUPUNGEISSA JA MAASEUDUILLA

# data[].attributes.subject
3. ELÄMÄÄ KESKIAJAN KAUPUNGEISSA JA MAASEUDUILLA

# data[].attributes.body
Kaupungissa:

-kaupunkilaiset asuivat ahtaasti => taudit levisivät nopeasti

-väkiluvun kasvua rajoittivat kaupunkien muurit, kaupunkien tehtävä oli tarjota suojaa, jota sai vain muurien sisäpuolelta

-muureja jouduttiin laajentamaan jatkuvasti

-kaupungit sokkeloisia ja likaisia

-Eläimet asuivat samoissa rakennuksissa ihmisten kanssa

-Konstantinopoli oli aikakauden suurin kaupunki  (n.0,5 milj.)

-kivi ja tiili suosittuja talonrakennusmateriaaleja

-tori merkittävä markkina- ja juhlapaikka

-tulipalot yleisiä, koska tulta tarvittiin kaikkeen toimintaan

-kaupungit kasvoivat 1000-luvulta alkaen maatalouden tehostumisen ja väkiluvun kasvamisen myötä

-Kaupungit olivat varaukkuudestaan huolimatta riippuvaisia maaseuduista

-eri ammattien harjoittajat elivät omissa kaupunginosissaan

Maaseudulla:

-Suurin osa ihmisistä asui maaseudulla

-jotta verotusta olisi helpompi valvoa, maaseudulla kiellettiin kaupankäynti     => kaupungit vaurastuivat

-talonpojat

-maaorjat herran alaisina

-maanviljelyn kehittyminen => väestönkasvu

-kartanotalous

Yhtäläisyyksiä:

-myös osa kaupunkilaisista hankki elantonsa maanviljelyllä maalla asuvien tapaan

-lähes kaikilla kotieläimiä

-feodalismi

# data[].attributes.body
-Oli paavin perustama kirkon tutkimuselin, joka taisteli mm. noituutta ja muuta harhaoppisuutta vastaan.
- Tarkoituksena oli saada ''syyllinen'' saada tunnustamaan erheensä ha palaamaan oikeaan uskoon.
-

# data[].attributes.body
Tuntomerkkejä:
-selvät maantieteelliset rajat
-omat lait
-hallitsijan johtama keskushallinto
Ei yhden kansan muodostama, vaan yhden hallitsijan johtama
Esimerkkejä aikakauden kansallisvaltioista:
-Ranska (alkoi jo 1100-luvulla)
-Ruotsi
-Tanska
-Espanja
Kansallisvaltioiden kehitystä selittää:
-kaupan ja kaupunkien kasvu
-rahatalouden voimistuminen
-porvariston nousu taloudellisesti merkittäväksi ryhmäksi
Näiden seurauksena hallitsijat liittoutuivat porvariston kanssa aatelisia vastaan
-> Hallitsijoiden valta, jota feodalismi oli heikentänyt, palautui

# data[].attributes.body
-Kulkutauti, joka tappoi (arviolta) 30-60% Euroopan väestöstä
-iski 1340-luvulla Eurooppaan
-levisi Aasiasta kauppalaivojen mukana Välimeren satamakaupunkeihin ja kaupan mukana koko mantereelle
-rotat ja muut järsijät levittivät tautia
-sairastunut yleensä kuoli alle viikon sisällä tartunnan saamisesta
-musta surma tappoi lähes 70% sairastuneista
-kuolleisuus vaihteli alueellisesti suuresti
-kaupungeissa rutto riehui pahimmin, kaduilla ja takapihoilla olevat jätteet ja ulosteet vetivät rottia puoleensa ja tiheä asutus edesauttoi taudin leviämistä
-silloin ihmiset uskoivat taudin leviävän ilmanvälityksellä, niin sairaat eristettiin taloihinsa ja taudin saastuttamat talot merkittiin. Jotta tauti ei leviäisi, poltettiin kuoleman korjattua satonsa koko talo
-

# data[].attributes.body
- Ruttoepidemia iski 1340-luvulla. Yersinia pestis bakteerin aiheuttama keuhko- ja paiserutto epidemia 1340-50 luvun Euroopassa
- Nälänhätä, sodat sekä huono hygienia ja vastustuskyky uutta bakteeria vastaan edistivät ruton leviämistä
- Hyväntuoksuisten yrttien kuviteltiin estävän ruton leviämistä
- Epidemia aikaan kukaan ei tiennyt miten se levisi.
- Tutkimusten perusteella se evisi Aasiasta kauppalaivojen mukana satamakaupunkeihin
- Levittäjinä toimijat jyrsijät, mutta etenkin rotat niissä eläneiden kirppujen välityksellä
- sairastunut kuoli n. 5 päivän sisällä. Lähes 70% sairastuneista kuoli.
- tuhosi n. 1/3 Euroopan väestöstä
Levinneisyys:

# data[].attributes.body
- Muurin suojassa
- Kehittyivät linnojen ja kirkkojen ympärille
- Kaupungit eivät eronneet paljoa maaseudusta, sillä osa kaupunkilaisista hankki elantonsa maanviljelyllä.
- Kaupungit kasvoivat maatalouden ja väkiluvun kasvun myötä.
- Väestöpaine suuntautui kaupunkeihin, joten kysyntää löytyi maaseudun tuottamille elintarvekkeille
- Talot tehty tiilestä ja kivestä
- Kaupungin keskustassa tori tai aukio: Suurien juhlien ja markkinoiden tapahtumapaikka
- Eri ammattien harjoittelijat elivät omissa kaupunginosissaan
- Kaupankäynti kiellettiin maaseudulla, jotta veroituksen valvominen olisi helpompaa
- Vaurasmiesten ansiosta kaupungit saivat erikoisoikeuksia, ja pystyivät saamaan

# data[].attributes.body
-Vaihtokauppaa.
-Kaupankäynnin takia syntyi uusi sääty: Porvaristo.
-Välimeren kaupalla olivat erityisen tärkeitä aasiasta tuodut idän ylellisyystavarat, kuten tekstiilit, posliini ja mausteet.
-Keski-Eurooppa ja pohjois-Italia tuottivat villakankaita, sekä nahka- ja rautaesineitä.
-Euroopan sisällä tärkeimmät kauppatavarat olivat vilja ja suola.
-Kaupankäynti voimisti kaikkea taloudellista toimintaa.
-Suuria kaupunkeja syntyi hyville kauppapaikoille pohjois-Italiaan tai Seinen ja Reinin väliselle alueelle.