# data[].attributes.body
A rétek többnyire természetes úton kialakult élőhelyek, ahol a növényzet emberi beavatkozás nélkül vagy minimális emberi beavatkozással fejlődik.

Használják legeltetésre és kaszálásra. A réteken nagyon sok növény és állat alkot életközösséget.

# data[].attributes.body
Préri típusú füves puszták CSAK Észak-Amerikában találhatóak

Leginkább sík területű földrészt értünk alatta

Nagyrészt fűfélék és más lágyszárú növények borítják

Fás szárú növény nincs, vagy csak ritkán található

Általában nyirkos klímával fordul elő.

Ezen a területen  csúcsragadozó a prérifarkas

Rágcsáló emlős a prérikutya

# data[].attributes.body
Dél-Amerikában található

A nyugati részén juhokat és szarvasmarhákat legeltetnek

A keleti részén nem legeltetnek állatokat mert az a terület földművelésre használják

A pampát két részre osztják:

nyugati: száraz pampa

A nyugati vagy száraz pampán a 300–600 mm közti átlagos évi csapadék nem elégséges a szántóföldi művelésre, ezen a vidéken szarvasmarhákat és juhokat legeltetnek.

keleti: nedves pampa

A keleti vagy nedves pampa Argentína éléstára, a hajdani füves puszta helyén mindenütt művelt földeket találunk.Egész Argentína megművelt földterületeinek mintegy 80%-a itt terül el.

# data[].attributes.body
A forró övezetben is kialakult füves élőhelyhez kötődő életközösség. A fásszárúak hiányát ebben az esetben is a kevés, 300-500 mm éves csapadékmennyiség okozza. Ebben az övezetben azonban nem az óceánoktól a kontinensek belseje felé, hanem az Egyenlítőtől a térítők felé csökken a csapadék mennyisége.

Azt a területet, ahol nagyrészt lágyszárúakból álló füves területek váltják fel a fás társulásokat, füves szavannának nevezzük. A szavanna életközössége Afrikában tanulmányozható a legjobban. A szavanna életközössége fény- és melegkedvelő élőlényekből áll. Ahogy közeledünk a térítők felé, a csökkenő csapadékmennyiséggel megjelennek a szárazságtűrő növények és állatok is.

Ahol a száraz évszak már hosszabb, mint az esős, ott nem alakulnak ki zárt erdőségek, hanem olyan nyílt vegetációtípus jellemző, ahol a nagy termetű pázsitfüvek alkotta gyepszintből elszórtan vagy sűrűbben álló fák vagy cserjék emelkednek ki. A forró övezet ligetes mezőségeinek uralkodó növényei a pázsitfűfélék. Ott végződik, ahol a talajt már nem borítja összefüggő növényzet.

# data[].attributes.body
Az éves csapadék 500 mm körül mozog, a füves pusztát még erdőfoltok mozaikjai borítják. 300-400 mm csapadékmennyiségnél azonban ezek is eltűnnek, és csak a lágy szárú vegetáció marad.

Ezt az élőhelyet a mérsékelt övben, Eurázsiában erdős sztyeppnek, illetve sztyeppnek nevezik.

# data[].attributes.body
A rovarok között ritka tulajdonság a hangadás képessége. A tücskök is ciripelnek. Talajlakó lárvákat, férgeket és növényi maradványokat fogyasztanak. Elrugaszkodnak a talajról, és szárnyaikat kiterjesztve néhány méterre vitorláznak. Petékkel szaporodnak, kifejléssel fejlődnek. Rágó szájszervük van. Hátsó végtagjaik erős, izmos ugrólábak. A tücskök a szárnyak összedörzsölésével ciripelnek.

# data[].attributes.body
"Gyíkok jellemzése"

testfelépítés:
- pikkelyes bőrű
- ragadozó állat
- lábaik gyengék
- farkuk kígyózó mozgásával azonban nagyon gyorsan haladnak
- gerinces állat
-Bőrüket vastag szaruréteg védi a kiszáradástól

táplálkozás-fogazat:
- rovarokkal táplálkoznak

életmód:
- tojással szaporodnak
- lágy héjú tojásaikat a nap melege költi ki
- a hazánkban élő gyíkok védettek
- Hőszabályozásuk fejletlen, hideg környezetben testük könnyen lehűl
(Mozgékonyságuk ilyenkor annyira lecsökkenhet, hogy szinte megmerevednek)
- az állandó testhőmérsékletű madaraktól és emlősöktől eltérően változó testhőmérsékletű állatok

# data[].attributes.body
Testfelépítése:
Hátsó végtagjaik erős, izmos ugrólábak.
Elrugaszkodnak a talajról, és szárnyaikat kiterjesztve néhány méterre vitorláznak.
Rágó szájszervük van. A sáskák növényevők, sokszor jelentős károkat okoznak a vetésekben.
Talajlakó lárvákat, férgeket és növényi maradványokat fogyasztanak.

Ritka tulajdonságai:
A rovarok között ritka tulajdonság a hangadás képessége.
A sáskák és a tücskök ciripelnek.
A sáskák általában úgy keltenek hangot, hogy a hátsó lábukat a szárnyukhoz dörzsölik.
A hang alapján találnak egymásra a nőstények és a hímek. Petékkel szaporodnak, kifejléssel fejlődnek

# data[].attributes.body
"Lepkék jellemzése"

Testfelépítés:

Szabadon mozgatható fejük két oldalán egy-egy nagy, gömb alakú szem ül; sok faj feje tetején még két pontszem is.

Szájszervük egészen speciális; a rovarok minden más rendjétől egyértelműen megkülönbözteti őket. Ez a szájszerv legfontosabb és egyben legspecifikusabb eleme a pödörnyelv.

A fejen található két csáp felépítése változatos; a két leggyakoribb típus a végig közel egyforma vastag, fonalszerű csáp és a fokozatosan elvékonyodó, sörteszerű csáp. Érzékeny szaglószerv is egyben.

Három pár járólábuk két-két karomban végződik.A lábak aránylag gyengék, inkább alkalmasak kapaszkodásra, mint járásra.

Két pár szárnyuk alakja és mérete rendkívül különböző. A szárnyakat zsindelyszerűen kitinpikkelyek borítják, ez az úgynevezett „hímpor”.

Táplálkozás-fogazat:

A virágok nektárjával táplálkozik amit a szívó szájszervével a pödörnyelvel eszik meg.

Életmód:

A lepkék teljes átalakulással jönnek létre. Négy átalakulási fázisa van.

1. pete (Ilyenkor a nőstény lerakja a petéit egy levélre)

2. lárva Ez a folyamat amikor lárva vagyis a hernyó hamarosan bebábozódik)

3. báb (Ez az a fázis amikor a lárva teljesen átalakul)

4. kifejlett rovar (A lárva teljesen átalakult)

# data[].attributes.body
Testfelépítése:

Hátsó lábai izmosak, erős ugrólábai vannak. Test színe barnás, terepszínű bundáját a ragadozók nehezen veszik észre. Nagy fülkagylójának kettős haszna van, jó hallás utáni tájékozódást tesz lehetővé, a nyári melegben pedig segíti a hőleadást.

Táplálkozás-fogazat:
Rágcsáló fogazata van, metszőfogai állandóan növekednek, zápfogainak felülete redős.

Életmód:
Növényevő állat szívesen fogyaszt pázsitfűféléket, a kétszikűeket (pl.: cickafarkat, pásztortáskát, százszorszépet, pitypangot és hereféléket) nagyobbrészt nyáron fogyasztja.

# data[].attributes.body
Az alföldi füves puszták jellegzetes növényei.
Kitűnően alkalmazkodtak a száraz kontinentális éghajlat környezeti adottságaihoz. Fénykedvelők, keskeny, szálas leveleik könnyen kitérnek a szárító hatású szél elől.
A leveleket sűrű, párhuzamos levélerezet szilárdítja, így azok száraz időszakban sem lankadnak el.
Száraz időben megtartják a földet, meggátolják, hogy a szél széthordja a porló talajt. A gyökerek messzire elérnek, és jól hasznosítják a talajnedvességet. Száruk bütykös szalmaszár.
. Kevéssé feltűnő, szélbeporzású virágaik virágzatba tömörülnek. A rétek jellemző évelő fűféléje az angolperje és az árvalányhaj

# data[].attributes.body
A mezőkön növényeket termesztenek, azon belül gabonanövényeket és takarmánynövényeket:

búza (Liszt, állatoknak abrak,takarmánynövény)

rozs (magas keményítő tartalom)

árpa (magas jeményítő tartalom)

zab (lisztes szemtemés)

kukorica (Közép-Amerikából származik,lisztes szemtermés)

napraforgó (Közép-Amerikából származik,az ipar is hasznosítja, napraforgó olajként)

# data[].attributes.body
A mezők vagy más néven szántóföldek a növénytermesztés színterei. Ezeken a területeken az ember határozza meg, hogy mi teremjen. Hazánkban főleg gabonanövényeket (pl. búza, árpa, rozs), kukoricát vagy egyéb, az élelmiszertermelésben, illetve az iparban fontos növényeket termesztenek itt. A mezőkön sokkal kevesebb élőlény él, gyakori, hogy csak egy-két növény fordul elő. A rétek alatt hosszú idő során kialakult, kiváló minőségű talajokon sokféle növény termesztése indult meg. Ezek közül termőterületük nagyságával kiemelkednek a gabonanövények. Gabonaféle többek között a búza, a rozs, az árpa és a zab.

# data[].attributes.body
Fajtái:

vizellátottságtól függ

(nedves rétek, száraz rétek)

talajadottságok szerint

(homoki gyep, löszgyep, szikes rét)

felhasználás szerint

(legelés, kaszálás) ->emberi beavatkozás nélkül beerdősül

# data[].attributes.body
élőhely:

rétek

táplálkozás:

ragadozó

éles karmú markolóláb

kampós, görbe csőr

tulajdonságai:

éles látás

kiválórepülő

fákon fészkel

réteken vadászik

életmód:

nappal keresi táplálékát

# data[].attributes.body
élőhely:
-rétek
táplálkozás:
-mindenevő
-erős kapirgáló láb
-kúpos csőr
életmód:
- táplálékát este keresi
tulajdonságai:
-nem jó repülő
-fészekhagyó
-éjszaka ágakon van
tollazata:
-hím díszes
-tojó barnás

# data[].attributes.body
Táplálkozása:
Mindenevő, de főleg növényi magvakkal és gyümölcsökkel táplálkozik.
Életmód:
A mezei pocok családokban, kolóniákban él.
Fogazata:
A rágcsálók állandóan növő metszőfogaikat rágással koptatják, őrlőfogaik pedig gumósak.
Testfelépítése:
Az emlősállatok közül a réteken él, barnás szőrzetű és kis termetű.

# data[].attributes.body
Az orvosi székfű, másik néven kamilla, mezőkön, útszéleken, parlagokon mindenütt megtalálható. A legismertebb gyógynövények egyike, illóolajáért termesztik is.
Hatása:
Gyulladásgátló, görcsoldó hatású, tisztítja a légutakat.
Felépítése:
Apró virágai fészekvirágzatba tömörülnek. A fészek szélén fehér sziromlevelű virágok csalogatják a beporzó rovarokat. A fészek közepén emelkednek ki a termést hozó, sárga virágok. A levelek kis felületűek, mert a levéllemez vékony, szálas sallangokra tagolódik. Gyöktörzsével telel át.

# data[].attributes.body
Kékeslila virágai színük van.

A nektár illatos, cukros nedv, a rovarok sok energiát nyernek belőle.

A mezei zsályának föld alatti raktározó szára, gyöktörzse van.

A gyöktörzsben levő tápanyagok felhasználásával vészeli át a kedvezőtlen időszakokat.

A zsálya fontos fűszer- és gyógynövény. (Általában a levelét használják fel.)

Szabályozza a bőr faggyúmirigyeinek működését.

Segíti az emésztést, gyulladáscsökkentő hatású.