# data[].attributes.body
Katse  |   Jõud   |  Vedru pikenemine
1     |      0       |              0
2     |    1N      |       (1,8 +/- 0,5) cm
3     |    2N      |       ( 2,8+/- 0,5) cm
4     |    3N      |       (3,8 +/- 0,5) cm

Järeldus katsest:
Graafikul saadud joon on sirge.
Matemaatika: kui graafiku joon on sirge ja läbib telgede nullpunkti, siis on kahe suuruse seos võrdeline.

# data[].attributes.body
Vasak joon - vedru pikenemine cm
Alumine joon - jõud N

# data[].attributes.body
Mõõtmised.
1) F= 0N
2) F= 1N vedru pikenemine
3) F= 2N vedru pikenemine
V edru pikenemine sõltub jõust, millega vedru venitatakse.

# data[].attributes.body
Üks raamat- ühekorde jõud-  F= 30N

Kaks raamatut: F= 60N

# data[].attributes.body
Jõud on füüsikaline suurus

Jõuühik on nimetatud füüsika suurkuju järgi Isaac Newtoni.

Jõu mõõtühik on üks njuuton (1N),  jõu tähis F

100 grammisele kehale mõjub raskusjõud 1 N.

# data[].attributes.body
Jõud väljendub tõmbamisel või tõukamisel.

# data[].attributes.body
Tõmbamine

# data[].attributes.body
Jõudu mõõdetakse  dünamomeetriga. Põhiosad on vedru, skaala, osuti.

Mida suuremat jõudu rakendada, seda pikkemaks venib vedru.