# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Neste år håper Tommy Amundsen (16) å begynne i lære som kuldemontør.

Sammen med tenåringene Martine, Tora og Amy har han valgt yrkesfag for å komme inn i arbeidslivet tidligere. Heller det enn mer teori på skolebenken.

- Hvis jeg skulle hatt tre år til med teori, ville jeg ha droppet ut, for jeg liker å jobbe med hendene. Med de fagene jeg tar, kan jeg bli rørlegger, brannmann, kuldemontør eller elektriker. De jobbmulighetene hadde jeg ikke hatt med studiespesialisering, sier Tommy.

Yrkeskompetanse oppnås i form av fag- eller svennebrev.Gjennom Reform 94 ble så å si all yrkesfaglig opplæring på videregående nivå lagt under en felles modell, den såkalte 2+2 modellen: To år i skole og to år i lære i arbeidslivet.Etter ungdomsskolen fordeler elevmassen seg 50/50 på henholdsvis studieforberedende og yrkesfaglig utdanning.Oslo og Akershus ligger på bunnen både i antall som velger yrkesfag og som søker læreplass. Rogaland er motsatsen, der det er en sterk kultur for å ta inn lærlinger. Der er også søkertallene høyere.De yrkesfaglige utdanningsprogrammene er: bygg- og anleggsteknikk, design og håndverk, elektrofag, helse- og oppvekstfag, medier og kommunikasjon, naturbruk, restaurant- og matfag, service og samferdsel, teknikk og industriell produksjon.Kilde: NIFU/SSB

Det er elever som dette vi trenger flere av i årene fremover. Til å ta seg av eldrebølgen, til å bygge hus og til å lage maten vi spiser på restaurantene, skal vi tro fremtidsutsiktene for det norske arbeidsmarkedet.
Ifølge Statistisk sentralbyrå vil man i 2035 mangle opp mot 90.000 fagarbeidere, innen helse spesielt.
Arbeidsgiverorganisasjonene oppfordrer derfor unge til å bremse ned på "mastersyken"; kort sagt få flere til å sikte seg inn på yrkesfag.

Tror yrkesfag er lett

Men statistikken er nedslående: Utdanningssystemet lekker som en sil, og slik har det vært i mange år.

Kun halvparten av yrkesfagelevene søker seg videre til lærlingplass.

Kun 16 prosent av et videregåendekull fullfører med fagbrev i løpet av fem år.

En tredjedel av yrkesfagelevene hopper av og søker påbygning til studiekompetanse/allmennfag tredje året. Nær halvparten av disse slutter eller stryker.- Veldig mange får sjokk fordi de tror yrkesfag er lett. Med bare praksis og lite teori. Derfor gir mange opp fordi det ikke ble som forventet, sier Martine Møller (17) og får støtte av de tre andre elevene på Kuben videregående skole i Oslo.

Men ikke alle gir opp fordi det blir for mye teori. For noen er det også motsatt: Martine er usikker på hva hun vil bli og ønsker å ha flere muligheter åpne. Derfor gir hun seg etter to år på yrkesfag og vil søke seg over til påbygning til studiekompetanse.
Les intervju med elevene nederst i saken.
Underdekning på faglærte

Hvorfor faller så mange fra? Det ville NIFU-forskere finne svar på gjennom det såkalte Lekkasjeprosjektet som ble avsluttet i fjor.

- Når under halvparten fullfører yrkesfagene, og dette har vært stabilt i 20 år, har man laget et system som ikke er bra nok, sier forsker Håkon Høst ved Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU).
Sammen med kolleger fant han ut at flest fullfører innen bransjer med lang lærlingtradisjon, som elektrofag og byggfag.
Nyere fag, som helse og oppvekst, samt servicefag, opplever flest avhoppere.

Servicenæringen og dagligvarebransjen satser på interne opplæringsprogrammer og har ikke tradisjon for å ta inn lærlinger. Der fagbrev ikke oppfattes som verdifullt, og utdannelsen ikke leder naturlig frem mot et yrke, er sjansen større for frafall.

Les også:

Yrkesfag er riktig valg også for elever med høye ambisjoner

- Når så mange ikke fullfører, forflytter man utfordringene over i arbeidslivet, som må ta et større ansvar for opplæring. 60 prosent av de som tar fagbrev gjør det i voksen alder. Til syvende og sist må bedriftene ta ansvar for å tilby plasser med kvalitet som gir karrièremuligheter, sier Høst.

Les også:

Jobbene på gulvet forsvinner

Én av tre får ikke lærlingplass

I over 20 år har forskjellige regjeringer forsøkt å få flere gjennom utdanningsløpet. Men gjennomføringsgraden har holdt seg stabilt lav hele tiden. Og målet om 20 prosent flere lærlingplasser innen 2015 ligger foreløpig dårlig an.

I dag opplever rundt en tredjedel av søkerne at de ikke får lærlingplass. Da blir det en grunn til å hoppe av, merker rektor Kjell Ove Hauge ved Kuben videregående skole.

- Hvis det er vanskelig å få lærlingplasser, oppstår det usikkerhet blant elevene med én gang. Da ser vi at flere hopper av, sier Hauge.

Skolen har innført en modell der praksis fordeles over tre år, i stedet for den tradisjonelle modellen med to år på skole og to år i lære. Hensikten er å motivere teoritrøtte elever.

Les også:

200.000 for mange ufaglærte

De som slutter

"Hadde vi sett noe lignende innen medisin, hadde vi slått alarm", har Ap-leder Jonas Gahr Støre uttalt i bekymring over frafallet blant yrkesfagelevene.

Spørsmålet er hvor mye det betyr at de ikke fullfører yrkesfaget sitt.

Rundt 70 prosent av dem som ikke fullfører videregående er i jobb. Av dem som har fullført, er rundt 85 prosent i jobb.

- Det er ikke noe dramatisk skille. Det er ingenting som tyder på at det er blitt vanskeligere for unge ufaglærte å få jobb. Derimot viser vår forskning at det ufaglærte ungdomsarbeidsmarkedet er flerdoblet de siste 20 årene, sier Høst.

De som ikke fullfører er en arbeidskraftressurs dagens arbeidsliv ikke ville klart seg uten, mener forskerne ved NIFU.

- Selv om mange unge ikke fullfører yrkesfagene, finner man mange av dem igjen i de bransjene de i utgangspunktet var tiltenkt, sier forsker Asgeir Skålholt.

SSBs fremtidsscenarier, som viser et betydelig overskudd av ufaglærte i forhold til behovet i arbeidslivet, får ikke NIFU-forskerne til å rope om krise.
De mener det er en myte at unge går ut i arbeidsledighet uten videregående.
- Hvis det hadde vært slik at yrkesfag var en forutsetning for å få jobb, ville Norge stoppet opp, og vi ville hatt Europas høyeste ungdomsledighet. Men vi har jo en av de laveste, sier Høst.

Men å slutte har likevel en pris: De som ikke fullfører har gjennomgående dårligere lønns- og arbeidsvilkår enn de som fullfører, ifølge undersøkelser fra Frischsenteret.

Les også:

Vil bruke 150 millioner kroner på å få yrkesfagelever til å fullføre skolen

Møtt av fordommer

Det er en av de fremdeles sommervarme dagene i august, og det er øyeblikkelig spisetid i Vigelandsparken barnehage. Små hender skal vaskes og barn og voksne skal finne sin avdeling og sin stol før roen senker seg til et måltid havregrøt. Det er siste jobbdag for yrkesfagelevene Sara Matilde Berg Myrvold (17) og Emine Øzsatici (17). De har fått sommerjobb i barnehagen som et ledd i utdanningen.De har fått mange negative reaksjoner fordi de har valgt å gå på helsefaglinje på yrkesskole.

- Vi møter mange fordommer om helsefaglinjen. At det er for skoletaperne, de som bare velger helsefag fordi det anses som lettest, sier Sara. Men hun vet at det ikke stemmer i det hele tatt.

- Vi ser at de som valgte det fordi de ville ha det lett, faller fra. De får seg en overraskelse når skolen begynner, for her stiller lærerne krav, sier hun.

Les også:

Ramler ut av arbeidslivet før de har startet

Arbeidserfaring som teller

Sommerjobben, som de har fått i regi av et nytt prosjekt i Oslo kommune, er en kjærkommen arbeidserfaring fra arbeidslivet. Praksis tidlig er hovedgrunnen til at de valgte yrkesfag fremfor allmennfag.

- Jeg hadde kjedet meg på skolebenken på allmennfag og antagelig blitt skolelei, for der er man jo ikke ute i praksis. Man jobber jo ikke mot et klart mål i arbeidslivet. Det at vi får et klart bilde av jobbmuligheter tidlig gir motivasjon til å gå på skole, mener Sara Matilde Berg Myrvold.

For Emina har smaken på arbeidslivet åpnet døren for konkrete jobbønsker - hun vil jobbe med barn.

- Det at man binder undervisningen til jobb er utrolig viktig, da skjønner man sammenhengen i det man lærer av teori, mener Emina Øzsatici.

De er sikre på at de vil gjennomføre yrkesutdannelsen.

- Det er trist at så mange slutter underveis, men det skremmer ikke oss. Vi ser mange jobbmuligheter i den andre enden, sier 17-åringene.

Nav frykter økt pågang fra dropouts
Nav forventer at de i årene fremover står overfor en større utfordring med å hjelpe de uten utdanning inn i arbeidslivet.
At mange av dem som dropper ut av videregående vil finne veien til Nav, er deres bekymring. De er ikke enige med NIFU-forskerne om at effekten av å droppe ut av videregående ikke er betydelig.

- Ja - mange vil klare seg uten videregående, men sjansene for ikke å få jobb er større, og sjansen for å bli uførepensjonist er større. Man kan kanskje få jobb raskt, men de blir også ofte de første som må gå ved nedbemanning, sier seniorrådgiver Johannes Sørbø i Nav.
De merker godt at de som ikke fullfører videregående havner hos dem.
- Selv om de har jobbet litt, blir det mer krevende å hjelpe dem tilbake i arbeidslivet uten noen form for formell kompetanse. Særlig i et arbeidsmarked der ufaglærte vil utfordres av ny teknologi og arbeidsinnvandring, sier Sørbø.

- Som å pisse i buksaFor byggenæringen har arbeidsinnvandring satt tydelige spor i form av flere og flere ufaglærte ansatte. Søknadstallene til bygg- og anleggsfag er mer enn halvert siden 2007, og færre tilbyr lærlingplass.

- Det er en situasjon som bare eskalerer. En tredjedel av arbeidsstokken er arbeidsinnvandrere, de fleste ufaglærte, og flere bruker innleid personale i stedet for fast ansatte. Da har ikke bedriftene behov for lærlinger, sier Jørgen Leegaard, direktør for kompetansepolitikk i Byggenæringens Landsforening.

Han frykter færre faglærte vil føre til dårligere produktivitet, mindre selvstendige arbeidstagere og forringelse av det faglige miljøet.
- Det er litt som å pisse i buksa. Det er bra i begynnelsen, men en dårlig løsning på lang sikt.
Han mener myndighetene må ta grep for å endre rammebetingelsene som åpner for bruk av innleid arbeidskraft.

- Skal du ha lærlinger, må du ha fast ansatte. Stilles det krav i alle kontrakter om at bedriftene har lærlinger med i prosjektene, vil det gi en boost for lærlingordningen, tror Laagaard.

DETTE MENER YRKESFAGSELEVENE:

Martine Møller (17) Fag: Lette kjøretøy

Om mitt valg: Jeg valgte yrkesfag fordi jeg ikke så interessert i teoretiske fag og vil jobbe med det jeg liker. Jeg har vokst opp i en bilinteressert familie, så valget falt naturlig.

Om jobbmuligheter: Jeg vet ikke helt hva jeg vil og kommer derfor ikke til å gå i lære, men heller ta studiespesialisering for å ha flere muligheter.

Om de som hopper av: Mange tror det bare er praksis og lite teori og får derfor et sjokk når de begynner på yrkesfag. De er ikke klar over hvilke krav som settes til dem. De mangler informasjon, og da blir det lettere å hoppe av.

Tora Kuvås (17) Fag: Lette kjøretøy

Om mitt valg: Jeg var skolelei og visste ikke hva jeg ville. Derfor trengte jeg noe med mye praksis. Jeg vil kunne mer enn årstall i en bok og heller gjøre noe med hendene.

Om jobbmuligheter: Drømmen er å bli bilmekaniker, og jeg vil gå i lære. Det er veldig lett å få læreplass og jobb som bilmekaniker for jenter fordi vi er så få.

Om de som hopper av: Mange vet ikke hva de går inn på. Jeg tror mange som dropper ut er late og gir opp hvis de møter motstand om det er vanskeligere enn de trodde.

Tommy Amundsen (16) Fag: Kulde- og varmepumpeteknikk

Om mitt valg: Det var tilfeldig, etter at jeg på ungdomsskolen var med på et totimerskurs i kuldeteknikk og sveising. Det virket gøy.

Om jobbmuligheter: Jeg ser mange jobbmuligheter fremover fordi det er så høy etterspørsel etter kuldemontører. Jeg føler jeg har flere jobbmuligheter enn de med studiespesialisering, fordi det er for liten spesialisering mot yrkeslivet.

Om de som hopper av: Man blir feilinformert av de rundt seg, om at det er så lett med yrkesfag. Det er det ikke, og da blir det lett for mange å bare gi opp.

Amy Gårder (16) Fag: Frisør

Om mitt valg: Jeg har alltid likt å ordne hår, og jeg fikk hjelp av rådgivere på ungdomsskolen. Allmennfag hadde ikke vært noe for meg, jeg ville ikke likt bare å sitte stille på skolebenken.

Om jobbmuligheter: Jeg har hørt det kan være vanskelig å få læreplass, men jeg vil gjerne bli frisør.

Om de som hopper av: Jeg tror mange har fått feil informasjon om hva de forskjellige yrkesfagene inneholder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Neste år håper Tommy Amundsen (16) å begynne i lære som kuldemontør. Sammen med tenåringene Martine, Tora og Amy har han valgt yrkesfag for å komme inn i arbeidslivet tidligere. Heller det enn mer teori på skolebenken. - Hvis jeg skulle hatt tre år til med teori, ville jeg ha droppet ut, for jeg liker å jobbe med hendene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Som Aftenposten har skrevet tidligere i høst, hopper halvparten av elevene på yrkesfag av underveis.

Kun 16 prosent av et helt videregåendekull (studiespesialisering inkludert) fullfører med fagbrev i løpet av fem år.

En fersk kartlegging blant NHOs medlemsbedrifter viser at nær én av fem har et stort behov for å rekruttere personer med fagskoleutdanning.

De er ikke alene om å ville stimulere flere unge til å velge yrkesfag.

Mangel på fagarbeidere

Ifølge Statistisk sentralbyrå vil man i 2035 mangle opp mot 90.000 fagarbeidere.

Men til tross for at fagutdannede er svært etterspurte, mener unge at yrkesfag har lav status.

Det viser en ny undersøkelse Norstat har gjennomført for entreprenørselskapet Backegruppen.

Verst for bygg- og anleggsfag

Selv om hele ni av ti svarer at de ser på bygg- og anleggsyrket som et viktig og samfunnsnyttig yrke, kommer de dårligst ut i undersøkelsen når det gjelder status.
73 prosent av de under 30 år mener at bygg- og anleggsfagutdanningen har lav status. Om elektrofag svarer 65 prosent det samme, og 64 prosent mener helsefag har lav status.
Til sammenligning svarer 80 prosent at studiespesialiserende utdanning har høy status.

Les også:

Ramler ut av arbeidslivet før de har startet

Vil fremsnakke byggenæringen

Jon Sandnes, administrerende direktør i Byggenæringens landsforening (BNL), mener de har et stort ansvar for å fremsnakke egen næring.

- Vi må bli mye flinkere til å synliggjøre mulighetene næringen gir, og bidra til å videreformidle alle de mange gode historiene som byggenæringen er full av. Byggenæringen spiller blant annet en nøkkelrolle for å løse utfordringer knyttet til befolkningsvekst, klimaendringer og behovet for den kraftige opprusting av infrastrukturen rundt om i hele landet, sier Sandnes.

Bekymret for dårlig omdømme

Søkertallene til bygg- og anleggsfag har gått ned med 40 prosent siden 2007.

66 prosent av de spurte i undersøkelsen mener bruk av billig utenlandsk arbeidskraft er en viktig årsak til de synkende søkertallene.

36 prosent mener mye svart arbeid i bransjen er utslagsgivende.

- Vi ser at fremveksten av useriøse aktører og arbeidsmarkedskriminalitet bidrar negativt når det gjelder næringens omdømme. Dette bekymrer. Det haster med å rydde opp. Bedriftene må forebygge at kriminelle kommer inn i prosjektene, byggherrene må etterspørre seriøse aktører og myndighetene må handle, sier Sandnes.

Flere lærlinger

Andre forklaringer til lavere søkertall er ifølge undersøkelsen det store fokuset på høyere utdanning i samfunnet, mens 38 prosent mener for få lærlingplasser er årsaken.

- Det offentlige må gå foran og stille krav om lærlinger til sine leverandører. Blant annet Oslo kommune har skjerpet inn bruken av lærlingklausuler og vi håper flere følger etter, sier Sandnes.

Vil ha bedre karriérerådgivning

NHO mener at mer fleksible overganger mot høyere utdanning vil gjøre yrkesfag mer attraktiv som karriérevei, og at utdanningen yrkesrettes mer.

- Vi må avlive myten om at yrkesfagene kun er for de såkalt teorisvake. Det er ikke minst viktig med god karriereveiledning, sier NHOs kompetansedirektør Are Turmo.

Karriereveiledningen må derfor profesjonaliseres, mener han.

- Det er viktig at de unge som står over sitt viktigste valg blir klar over realitetene når det gjelder yrker, utdanninger og generelt kjenner situasjonen i arbeidsmarkedet.

Vise attraktive jobbmuligheter

Turmo mener man må vise ungdom hvilke attraktive jobbmuligheter som finnes.

- Disse mulighetene må gjøres kjent gjennom yrkeskonkurranser, messer, skolebesøk eller hospiteringsordninger. Skolemyndighetene må se verdien i å vise frem fagene på en positiv måte, sier Turmo.
Les også:
Siktet for grov kriminalitet - pusser opp for regjeringen- Vi er blitt praksissvake Vil tvinge frem økt bruk av lærlinger

Yrkeskompetanse oppnås i form av fag- eller svennebrev.Gjennom Reform 94 ble så å si all yrkesfaglig opplæring på videregående nivå lagt under en felles modell, den såkalte 2+2 modellen: To år i skole og to år i lære i arbeidslivet.Etter ungdomsskolen fordeler elevmassen seg 50/50 på henholdsvis studieforberedende og yrkesfaglig utdanning.Oslo og Akershus ligger på bunnen både i antall som velger yrkesfag og som søker læreplass. Rogaland er motsatsen, der det er en sterk kultur for å ta inn lærlinger. Der er også søkertallene høyere.De yrkesfaglige utdanningsprogrammene er: bygg- og anleggsteknikk, design og håndverk, elektrofag, helse- og oppvekstfag, medier og kommunikasjon, naturbruk, restaurant- og matfag, service og samferdsel, teknikk og industriell produksjon.Kilde: NIFU/SSB

# data[].attributes.attachment_link.description
Som Aftenposten har skrevet tidligere i høst, hopper halvparten av elevene på yrkesfag av underveis. Kun 16 prosent av et helt videregåendekull (studiespesialisering inkludert) fullfører med fagbrev i løpet av fem år. En fersk kartlegging blant NHOs medlemsbedrifter viser at nær én av fem har et stort behov for å rekruttere personer med fagskoleutdanning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Utdanningsprogram - Helse- og oppvekstfag | vilbli.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Du lærer om helsefremmende arbeidom livsstilsykdommer, skader og lidelserom barn og unges utviklingom kost, ernæring og hygieneom kommunikasjon og

# data[].attributes.headline
Stor mangel på yrkesfagarbeidere i fremtiden

# data[].attributes.subject
Stor mangel på yrkesfagarbeidere i fremtiden

# data[].attributes.attachment_link.title
Stor mangel på yrkesfagarbeidere i fremtiden - Nelfo

# data[].attributes.attachment_link.description
Tall fra SSB viser at vi i 2030 kan komme til å mangle hele 125 000 yrkesfagarbeidere. Ifølge Nelfo er lav status for yrkesfagene en av de viktigste...

# data[].attributes.body
For få elever velger yrkesfag-hvorfor er det slik?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yrkesfag: fagene for dem som liker å bygge, skape og reparere. De som gir farge, smak og smil til livene våre. De som legger igjen noe håndfast når arbeidsdagen er over og som vi trenger mer enn noen sinne: helsefagarbeidere, bilmekanikere, kokker, servitører, barne- og ungdomsarbeidere, elektrikere og sekretærer.

Hvor ble det av yrkesstoltheten? Og lysten på å bli noe håndfast?

Vi ba syv av landets fremste forskere på yrkesfag om hjelp til å forstå hvorfor disse fagene ikke er populære. Hva er i så fall problemet med det, og hvorfor har det blitt sånn at alle vil ta studiespesialisering?

Vel, vårt første spørsmål er visst ikke helt presist. La oss ta med inn i debatten at nesten halvparten av norske elever faktisk søker seg til yrkesfag.

Likevel ropes det om krise, både fra politikere, næringslivet og skole-Norge. For rekrutteringen blir stadig dårligere, særlig i de store byene, og mange dropper ut.

Frafallet er stort i videregående, men aller størst på yrkesfag. 54 prosent av guttene fullfører ikke i løpet av fem år, mens tilsvarende andel er 39 for jentene, ifølge en fersk undersøkelse fra Høgskolen i Hedmark.

Søkningen til yrkesfagene henger sammen med ting som geografi, arbeidsmarkedet på stedet og hva slags type fagområde vi snakker om.

Anna Hagen Tønder, som forsker på fag- og yrkesopplæring i Fafo, forklarer:

# data[].attributes.attachment_link.title
For få elever velger yrkesfag - hvorfor er det slik?

# data[].attributes.attachment_link.description
Yrkesfag: fagene for dem som liker å bygge, skape og reparere. De som gir farge, smak og smil til livene våre. De som legger igjen noe håndfast når arbeidsdagen er over og som vi trenger mer enn noen sinne: helsefagarbeidere, bilmekanikere, kokker, servitører, barne- og ungdomsarbeidere, elektrikere og sekretærer.

# data[].attributes.attachment_link.description
For å gi ungdom en ekstra beskyttelse mot skadelig arbeid har arbeidsmiljøloven spesielle regler for de under 18 år. Ulike regler gjelder for de...

# data[].attributes.headline
Dette bør du tenke på når du velger utdanning

# data[].attributes.subject
Dette bør du tenke på når du velger utdanning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På onsdag er siste frist for å søke høyere utdanning til neste år. Har du ennå ikke bestemt deg? Her er ekspertens beste råd.

Hva er det viktigst å tenke når du skal velge utdanning - lønn og jobbmuligheter eller at du kommer til å trives med jobben din?

Seniorrådgiver i NAVs kunnskapsavdeling, Johannes Sørbø oppfordrer unge til å velge både med hjertet og hodet.

- Det er viktig at man velger noe man er interessert slik at man liker jobben man skal ta.. Det er ikke lurt å velge noe som gir gode karrieremuligheter hvis det overhode ikke interesserer deg, men de fleste har mer enn ett alternativ, så er man lur velger man det som gir best muligheter blant alternativene, sier Sørbø til VG.

Se listen over hvilke jobber NAV mener er mest sikre og usikre nederst i saken

For de aller fleste er onsdag 15. april søknadsfristen til Samordna opptak. Noen få unntak finnes imidlertid. For deg som ber om særskilt vurdering eller basert på realkompetanse, som søker på en utdanning med tidlig opptak, har tatt videregående utdanning utenfor Norden eller som vil inn på Politihøgskolen eller Luftfartsfag ved UiT Norges arktiske universitet, er det dessverre allerede for sent. For disse søkerne er fristen 1. mars.

- Viktig å ta utdanning

Johannes Sørbø og Malin Høgvoll fra NAV Jobblyst stiller til nettmøte klokken 11.30. Send inn dine spørsmål om karriere og utdannigsvalg allerede nå!
Dersom det er flere alternativer som frister og du har vanskelig for å bestemme deg for hva du har mest lyst til, fortvil ikke. Så lenge du har lagt inn de studiene det står mellom til 15. april kan du fremdeles endre på rekkefølgen helt frem til 1. juli.

Sørbø mener det å ta en utdanning er den sikreste investeringen unge i dag kan gjøre.

- Jeg mener det er viktig å ta en utdanning, men det trenger ikke nødvendigvis være en høyere utdanning. I fremtiden trengs det mange flere dyktige folk med fagbrev. Det viktigste er at man fullfører den utdanningen man tar. Vi ser at de som ikke har noen utdanning overhode sliter mer med å få jobb og har en mer ustabil tilknytning til arbeidslivet, sier han.

Stort behov for helsearbeidere og lærere

For de som ønsker å ta høyere utdanning trekker eksperten frem flere retninger som spesielt gunstige valg for dagens ungdom.

- Behovet for sykepleiere og annet helsepersonell vil bare øke fremover samtidig som befolkningen blir eldre. Vi ser allerede i dag ganske stor mangel på sykepleiere, så de som velger denne eller en annen helsefagligutdanning vil ha mange jobber å velge i, sier Sørbø.

Lærer- og barnehagelærerutdanning havner også på listen over trygge yrkesval. Det samme er høyere utdanning innen realfag.

Nedbemanning i oljeindustrien

Sørbø mener at det å satse på realfag fortsatt er et sikkert valg, selv om ledigheten har økt for ingeniører det siste året.

- Det henger sammen med et skifte i oljebransjen, men i et langsiktig perspektiv vil det fremdeles være behov for ingeniører. De er svært etterspurte i Kommune-Norge og i annen industri, som nok har hatt et problem med å konkurrere med oljebransjen på lønninger, sier han.

Den siste tiden har nye kuttrunder blant annet rammet ingeniører ansatt i Statoil, et selskap som fremdeles ikke vet hvor mange ansatte de må kvitte seg med.

Torsdag besluttet oljeselskapet Det norske å kunne bemanningen med 35 faste ansatte grunnet dramatisk fall i oljeprisen. I tillegg kutter selskapet 120 innleide konsulenter, skriver Stavanger Aftenblad.

- På lengre sikt vil det bli færre ansatte i oljeindustrien. Bransjen må omstille seg til miljøkrav og det faktum at oljen ikke varer evig, sier Sørbø.

Blant utdanningsretningene som kan gi en mer usikker fremtid trekker Sørbø frem økonomiske- og administrative fag, samfunnsvitenskap og humanistiske fag.

- Det henger i stor grad sammen med at det er svært populære utdanninger. Det betyr at det blir stor rift om de mest relevante jobbene. Generelt sett er ledigheten lav i Norge, og de fleste får seg jobb, men vi ser i denne gruppen at det er en høyere andel som i hvert fall må starte med å ta seg jobber som ikke er like relevante, sier Sørbø.

Disse yrkene mener NAV er mest sikre og usikre for de som skal velge utdanning i dag:

Trygge utdanningsvalg

* Sykepleier

* Helsefagarbeider

* Lærer

* Barnehagelærer (tidligere førskolelærer)

* Fagbrev innen bygg og anlegg

* Fagbrev innen industri

* Høyere utdanning innen realfag

Yrker hvor konkurransen om jobbene trolig blir større

* Økonomiske og administrative fag

* Samfunnsvitenskap

* Humanistiske fag

Yrker med størst mangel nå

* Sykepleiere og spesialsykepleiere

* Fagarbeidere innen industri, som sveisere og mekanikere

* Fagarbeidere innen bygg og anlegg, som anleggsmaskinførere, tømrere, snekkere og elektrikere

* Førskolelærere og lærere

# data[].attributes.attachment_link.title
Dette bør du tenke på når du velger utdanning

# data[].attributes.attachment_link.description
På onsdag er siste frist for å søke høyere utdanning til neste år. Har du ennå ikke bestemt deg? Her er ekspertens beste råd. Hva er det viktigst å tenke når du skal velge utdanning - lønn og jobbmuligheter eller at du kommer til å trives med jobben din?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(StudentTorget.no):

På enkelte områder endrer samfunnet seg raskt, behovet for ulike yrkesgrupper er et av disse områdene.

For tyve år siden fantes det få utdannelser innen datateknologi, og ingen innen nanoteknologi. I dag er behovet for kompetanse innen begge disse fagfeltene stort.

Kommer du rett fra videregående kan mulighetene virke overveldende. Her kommer fem eksperters råd om hvilke yrker det vil lønne seg å satse på dersom man begynner utdannelsen i år.

Are Turmo

Kompetansedirektør i Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO) og utdanningsforsker.

- Hvilken utdanning bør du velge om d​u ønsker å gå ut i sikker jobb om 5-6 år?

- Vi i NHO er veldig opptatt av gapet vi ser mellom tilbud og etterspørsel når det gjeller realfag og ingeniørfag. Flere melder om at de må si fra seg oppdrag fordi de ikke får tak i kompetanse, ikke minst innenfor oljeindustrien.

- Det blir også mer og mer viktig å tilegne seg språk og kulturkompetanse. Ikke minst knyttet til land som er viktig for norsk næringsliv, for eksempel Tyskland og Kina. Vi vil oppfordre studenter til å reise ut og gjerne ta en full utdanning i Tysland som er en av Norges største handelspartnere. Hvis man også har den type dobbeltkompetanse, både ingeniørfaglig utdanning og den type kultur kompetanse så vil man stille sterkt.

- Hva vil gi de sikreste jobbene i fremtiden?

-Ingeniør, realfag, språk og kulturkompetanse.

- Hvilke yrker bør du ikke velge?

- Om du ser på det store bildet så er det sånn i Norge at vi har relativt mange som studerer samfunnsvitenskapelige fag i forhold til realfag. Det er derfor behov for en noe større dreining over mot realfagene.

- Blir det viktigere å utdanne seg til det samfunnet har behov for enn tidligere?

- I NHO er vi er veldig opptatt av nettopp dette, at man ser etter hva det kommer til å bli behov for fremover. Vi har en situasjon i Norge hvor litt for mye av studietilbudet blir styrt av moter og studentenes umiddelbare ønsker. Og pengene følger studentene. Det har ledet til fremveksten av noen studier som kanskje ikke er de som er best tilpasset det reelle behovet i arbeidslivet. Det er veldig viktig at man har god karriereveiledning i videregående og kanskje allerede i ungdomsskolen så studentene blir klar over mulighetene og hva de innebærer.

- Hva bør man tenke på når man skal velge utdanning?

- Man bør aktivt orientere seg mot ulike muligheter og sette seg inn i hva de ulike alternativene innebærer. Man skal velge ut i fra interesse, men også se på mulighetene de ulike valgene kan gi etterpå, og hvor tilpasset det er til arbeidslivet.

Gisle Hellsten

Leder for karrieresenteret ved Universitetet i Oslo.

- Hvilken utdanning bør du velge om du ønsker å gå ut i sikker jobb om 5-6 år?

- Jeg vet at det har vært en del prognoser om bransjer vi helt åpenbart vet det vil mangle kompetanse til i årene fremover. Det vil være behov for realfag og helsefag som tannlege, sykepleier, og de som jobber i helsesektoren og med informatikk.

- Man trenger ikke nødvendigvis være så kalkulerende med valg av studier at man må tenke jobb allerede nå. For det første er det slik at i Norge er det svært høy yrkesdeltakelse blant de som tar høyere utdanning. Vi har et betydelig kompetansebehov i Norge i årene fremover. Når man skal velge seg studium bør man absolutt velge noe man tror man vil trives med, noe man vil like og noe man er interessert i. Det gjør at man får en mer interessant arbeidsplass når man er ferdig. Samtidig bør man undersøke hvordan det har gått med ulike kandidater som har tatt den utdannelsen du vurderer. Jeg tror også at veldig mange ikke vet hva de vil jobbe med om 5-6 år, det er viktig å tenke på at veien blir til mens man går. Det at man begynner å studere noe vil åpne muligheter og interessefelt som man vil velge å følge.

- Det aller viktigste man gjør er å studere. Det er den beste medisinen man kan ta for å lykkes på jobbmarkedet om noen år.

- Hvilke yrker vil gi de sikreste jobbene i fremtiden?

-Profesjonsstudier som jus, medisin og tannlege. Realfag, og spesielt innenfor miljø vil det bli etterspørsel etter kompetanse. Det vil også bli større jobbmuligheter innenfor internasjonale samarbeidsarenaer enn tidligere, og en økning av multinasjonale selskaper.

- Hvilke yrker bør du ikke velge?

- Det er en del yrker det er få av og som det er liten mobilitet i. Et eksempel på det kan være hvis man tar utdannelse innenfor for eksempel arkeologi. Da må man være forberedt på å jobbe i andre stillinger enn de som dreier seg om bare arkeologi. Det er ikke alltid det er lett å få jobb innenfor kjernen av utdannelsen. Om du har valgt arkeologi er det ikke sånn at du blir arbeidsledig dersom du ikke får en jobb innen det. Da finner du andre måter å jobbe på, og andre måter å bruke kompetansen din på.

- Blir det viktigere å utdanne seg til det samfunnet har behov for enn tidligere?

- Jeg tror det er viktig å ha et blikk mot samfunnsbehovet i fremtiden, jeg tror du skal være ydmyk i den forstand at du vet ikke hva slags behov som vil dukke opp. De som studerte arabisk språk på 90 tallet visste for eksempel ikke at behovet for denne typen kompetanse ville bli så stor som den ble etter terrorbombene i New York. Det er nesten umulig å si hva behovet vil være i fremtiden.

- Hva bør man tenke på når man skal velge utdanning?

- Jeg vil absolutt oppfordre de som skal velge seg en utdannelse til å grave litt i dybden av studiet. Finn ut hva det faktisk inneholder og hva du faktisk skal studere. Bruk mange kilder når du skal få informasjon om de ulike studiene. Grav selv, spør rådgivere, venner, bekjente og familie. Til syvende og sist er det du selv som skal sitte med studiene, så du bør velge det som er viktig for deg. Det bør både dreie seg om hva du er interessert i, og hvordan framtidsutsiktene er for jobb innen yrket du utdanner deg til. Balanser interesser og anvendelse.

Mette Manus

Karriereveileder ved Manus Motivation Group.

- Hvilken utdanning bør du velge om du ønsker å gå ut i sikker jobb om 5-6 år?

- Man vil jo med en gang si ingeniør, og om du er glad i realfag er det det sikreste du kan velge i dag. Men du må være teknisk interessert i å fordype deg i en problemstilling. Ellers kan du gå inn i helsearbeid. Om du er en omsorgsperson er det å bli sykepleier eller hjelpepleier noe vi har skrikende mangel på.

- De sier også at vi trenger håndverkere, så om du er lite teoretisk interessert og er veldig praktisk, er det trygt å velge håndverkeryrket også.

Dyrk interessene: Karriereveileder Mette Manus minner om å tenke på interessene.

- Ellers vil det bli behov for økonomi, administrasjon og jus også i fremtiden. Det er teoretiske universitetsutdanninger, men som ikke krever like mye økonomi og matematikk som ingeniør. Dersom du skal velge flere av disse, særlig jus bør du være logisk anlagt og glad i å lese.

- Det du liker å gjøre gjør du best, men det kan være lurt med en utdanning som du kan bygge videre på senere. En utdanning innen økonomi og administrasjon kan være en generell bakgrunn som kan spisses mer senere. Psykologi vil også være etterspurt, og der er det mange veier å gå. Og lærere, det har vært mye skriving om at det om ti år vil være mange som har gått av med pensjon.

- Hvilke yrker vil gi de sikreste jobbene i fremtiden?

-Ingeniør, informasjonsteknologi, økonomi og administrasjon. Yrker innen helsevesenet, samt førskolelærer og lærer, og annen pedagogisk utdanning.

- Hvilke yrker bør du ikke velge?

- Jeg mener ikke at du ikke skal velge noe du har veldig lyst til, men alt som går mot journalistikk og media er veldig populært, så der er det mye konkurranse. Alt som har med design og mer kunstneriske yrker er det alltid litt usikkert å velge. Men det er plass for de som er skikkelig gode. Dette er noe du skal brenne for.

- Jeg tror også det har blitt utdannet veldig mange innen fysioterapi og at det derfor vil være vanskelig å få jobb som fysioterapeut, spesielt i osloområdet. Det vil jo være behov for fysioterapeuter, men det er ganske godt dekket i dag.

- Reiseliv er litt utsatt fordi folk bestiller mer og mer selv. Der har det vært stor nedgang i bransjen. Og bransjer som shipping og finans har hatt det tøft etter finanskrisen, men det betyr ikke at man ikke skal utdanne seg innen dette.

- Arkitekter er også veldig konjunkturavhengige. Det er et yrke det kan være risikabelt å velge.

- Blir det viktigere å utdanne seg til det samfunnet har behov for enn tidligere?

- Nei, på en måte ikke, fordi jeg tror du må utdanne deg til noe du egner deg til. Men man kan godt tenke litt realistisk også. Det vil være behov for all kompetanse også i fremtiden og det vil bli yrker vi ikke ennå har hørt om. Ta utdanning, men selvfølgelig bør du ikke velge noe med dårlige framtidsutsikter om du ikke brenner veldig for det. Alle kan jo ikke bli lærer, førskolelærer eller hjelpearbeider bare fordi det er behov for det.

- Det er ikke nok å si hva det er lurt å bli, vi hadde jo IT-boblen da var det lurt å gå inn i IT, for der kunne du tjene så mye penger. Men de som ikke egnet seg falt jo ut med en gang krisen kom. Tenk med hodet og hjertet. Og vær åpen for å kanskje ta tilleggsutdanning.

- Hva bør man tenke på når man skal velge utdanning?

- Undersøk jobbmulighetene og velg noe du tror du vil mestre og trives med.

Jon Bing

Forfatter, jurist og professor ved Senter for rettsinformatikk ved instituttet for privatrett.

- Hvilken utdanning bør du velge om du ønsker å gå ut i sikker jobb om 5-6 år?

- Det er ikke lett å si, men man skal tenke på at informasjonsteknologi er en meget relevant del av fremtidens arbeidsmarked. Jeg tror dét og ingeniørvitenskap er veldig viktig, og kommer til å bli enda viktigere.

- Jobber som har å gjøre med forholdet mellom teknologi og mennesker og innenfor helsesektoren vil være viktige fremover. Alle deler av samfunnet vil bli infisert av teknologi og da er det viktig med en utdannelse der du kan arbeide med forholdet mellom mennesker og teknologi, eller eventuelt utvikling av teknologi for mennesker.

- Hvilke yrker vil gi de sikreste jobbene i fremtiden?

-Forvaltningsinformatikk, ingeniører av ulike sorter, jurister med kompetanse i informasjonsrett, jurister med innsikt i materialrett og yrker med formidlingskompetanse - som journalister og liknende.

- Hvilke yrker bør du ikke velge?

- Alle yrker som bygger på formidling av informasjon på papir.

- Blir det viktigere å utdanne seg til det samfunnet har behov for enn tidligere?

- Jeg er redd for det.

- Hva bør man tenke på når man skal velge utdanning?

- Først og fremst hva du selv er interessert i, det er lite som kan måle seg med interesse og entusiasme.

Helene Tronstad Moe

Fagsjef i Adecco Select.

- Hvilken utdanning bør du velge om du ønsker å gå ut i sikker jobb om 5-6 år?

- Det er veldig vanskelig å spå noe om fremtiden, men per i dag er det stor mangel på personer med ingeniørbakgrunn. Vi har også behov for folk innenfor pleie og omsorg, særlig sykepleiere.

- Ellers får mennesker med høyere akademisk bakgrunn generelt veldig lett jobb. De som har en utdannelse som er lett å oversette til næringsliv og praktisk bruk får enda lettere jobb enn de som for eksempel har studert fag det er vanskelig å se relevansen av.

- Hvilke yrker vil gi de sikreste jobbene i fremtiden?

-Ingeniører innenfor subsea, samt olje og energi er det en skrikende mangel etter. Helse, og spesielt sykepleiere. Realfagslærere, særlig innen matte, og fysikk og kjemi.

- Hvilke yrker bør du ikke velge?

- Det vi ser er at media og kreative yrker har utdannet veldig mange, og der får ikke alle faglig relevant jobb med en gang de er ferdigutdannet.

- Blir det viktigere å utdanne seg til det samfunnet har behov for enn tidligere?

- Det er det vanskelig å svare på. Men vi ser at det generelt er stor etterspørsel etter de med spesialisert bakgrunn.

- Hva bør man tenke på når man skal velge utdanning?

- Velg et fag du er interessert i. Jeg vil advare mot å velge noe bare fordi man tror man får en høy lønn eller får jobb veldig lett. Men om man står mellom 3-4 forskjellige fag man vil studere kan det være lurt å undersøke arbeidsmarkedet. Man skal trives både med fagfeltet og den jobben man får når man er ferdig. Ikke velg det du tror er enklest, men velg utfra det du er interessert i og det du tror er viktig.

Denne saken ble først publisert på StudentTorget.no i april 2013.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fem yrker som sikrer deg jobb i fremtiden

# data[].attributes.attachment_link.description
(StudentTorget.no): På enkelte områder endrer samfunnet seg raskt, behovet for ulike yrkesgrupper er et av disse områdene. For tyve år siden fantes det få utdannelser innen datateknologi, og ingen innen nanoteknologi. I dag er behovet for kompetanse innen begge disse fagfeltene stort. Kommer du rett fra videregående kan mulighetene virke overveldende.

# data[].attributes.headline
5 dører til videre utdanning etter fagbrev

# data[].attributes.subject
5 dører til videre utdanning etter fagbrev

# data[].attributes.attachment_link.title
5 dører til videre utdanning etter fagbrev

# data[].attributes.attachment_link.description
Visste du at ved å velge yrkesfag har du mange muligheter til å utdanne deg videre?

# data[].attributes.body
https://utdanning.no/

# data[].attributes.attachment_link.description
informasjon om utdanning, karriere og yrke, oversikt over utdanningstilbudet i Norge