# data[].attributes.headline
koolitaja lõimib üldisi kompetentse / üldoskusi

# data[].attributes.subject
koolitaja lõimib üldisi kompetentse / üldoskusi

# data[].attributes.headline
koolitajal on dipädevused, mis tasemel, mis valdkondades?

# data[].attributes.subject
koolitajal on dipädevused, mis tasemel, mis valdkondades?

# data[].attributes.body
Siin skaalal on valdkondadeks infotöötlus, kommunikatsioon, sisuloome, ohutus, programmeerimine

# data[].attributes.headline
koolitaja lähtub teooriast - mis osas vajalik tõendada?

# data[].attributes.subject
koolitaja lähtub teooriast - mis osas vajalik tõendada?

# data[].attributes.body
alates 6. tasemest on nõutud juba mõni aasta teoreetiline ja praktiline väljaõpe

# data[].attributes.headline
suhestumine uue meedia, tehisaru, turunduse, rohepesu jms teemadega - kriitiline meediakirjaoskus?

# data[].attributes.subject
suhestumine uue meedia, tehisaru, turunduse, rohepesu jms teemadega - kriitiline meediakirjaoskus?

# data[].attributes.headline
Korrektse keele nõude asemel selge keel?

# data[].attributes.subject
Korrektse keele nõude asemel selge keel?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Selge keel on kõigile arusaadav tarbekeel, mida iseloomustab lihtne ja selge vorm ning mida eeskätt kasutatakse riigi ja inimese vahelises suhtluses.

Selge keel tegeleb ühiskondlike sõnumite arusaadavuse ja kasutatavusega. Ühiskondlik sõnum on näiteks seadus, haldusakt, leping, veebileht, kliendikiri, kasutusjuhend, linnaplaan, ankeet, plakat, raadio- või telesaade.

Selgekeelseid sõnumeid koostades pööratakse võrdset tähelepanu nii keele- kui ka sisutoimetamisele, sõnumi edukale kommunikatsioonile ja infodisainile, kusjuures kõige tähtsam on alati teabe kasutatavus.

Selge keel võimaldab lugejal teha teadlikke ja oma huvidest lähtuvaid otsuseid, kuna teksti koostaja on arvestanud tema võimete, soovide, vajaduste ja suhtumisega.

Selgekeelse sõnumi rahvusvaheline määratlus on järgmine.

Selge sõnum on sellise sõnastuse, ülesehituse ja kujundusega, millest sihtrühm

leiab vajaliku teabe kergesti

saab sellest aru

oskab selle põhjal tegutseda.

Selgus ja loetavus on tarbeteksti kõige olulisemad omadused. Keelelise ja juriidilise korrektsuse kõrval tagab lugejaga arvestamine teksti ladususe ning vajaliku teabe kättesaadavuse.

Igasugune tekst peab moodustama loogilise terviku. Teksti koostaja peab mõtlema, millist teavet millises olukorras ja järjekorras on vaja anda ning milline teave pole asjakohane.

Selge keele kuldreegel soovitab lauseehituses kasutada järgmist malli:

KES TEEB / TEGI / PEAB TEGEMA MIDA

Eesmärk on alati see, et lugejal oleks kerge, kasulik ja huvitav teksti lugeda.
Loetavuse hindamisel lähtutakse järgmistest teguritest:

lausete pikkus, sh kõrvallausete osakaal

sõnavara valik

loogiliste seoste järgimine

võõrsõnade ja erialaterminite kasutus ning selgitus

kantseliitlike väljendite sagedus

mõttekordused

lühendite kasutus

(seadus)viited teksti sees

teksti liigendus ja esiletõsted.

Lugemist

Anna tagasisidet

# data[].attributes.headline
erivajadustele vastavad kohandused, võrdse kohtlemise edendamine (Võrdse kohtlemise seadus)

# data[].attributes.subject
erivajadustele vastavad kohandused, võrdse kohtlemise edendamine (Võrdse kohtlemise seadus)

# data[].attributes.headline
e- portfoolio asemel võiks olla kõigile taotlejatele e-keskkonnas üks eneseanalüüsi põhi ( sellise põhimõttega nagu on HAKA hindamisel näiteks). Oleks taotlejatel ja hindajatel lihtsam.

# data[].attributes.subject
e- portfoolio asemel võiks olla kõigile taotlejatele e-keskkonnas üks eneseanalüüsi põhi ( sellise põhimõttega nagu on HAKA hindamisel näiteks). Oleks taotlejatel ja hindajatel lihtsam.