# data[].attributes.body
A., B. og C.:

Noen gode rutiner?

Reflektere i plenum i klassen  hvor stor grad målene er nådd.

Stoppe og reflektere underveis i læreprosesse

Blir brukt noe om karaktervurdering.

Kan brukes:  Kahoot, socrative.

Måling av anvendt kompetanse er vanskelig.

Muntlig : Hva ville du gitt deg selv som karakter nå?

Filming på egen iPad – ikke deling. Individuelle aktiviteter.

Kan være vanskelig å praktisere egenvurdering så mye vi skulle ønske.

D.

Kan gjelde en og en elev, ofte oftere enn det vi gjør.

Gjelder å følge med på hvordan det går og vurdere og ta tak så raskt som mulig

Bruke litt tid og stoppe oppmed emnebytte.

Stoppe opp og trekke en rød tråd mellom det elevene kan fra før og hva som skal skje.

Reflektere over hva den nye teksten og overskrifta handler om. Da er det lettere å sjekke hvordan det går.

Praktisere Bison – overblikk

Medvirkning

Ulike verktøy/metoder:

Elevene kan velge mellom ulike metoder – si sin mening.

Elevene kan velge ulik vanskelighetsgrad.

Elevene kan uttale seg, men lærer setter trygge rammer etterpå.

Hvor ofte og hvordan?

Små drypp hver time.

Repetere forrige time ve timens start- bygge videre på det – oppsummere ved slutten av hver time

Hoved vekt ved oppstart og avslutning av nytt tema.

Gi elevene et blankt ark ved timens slutt : hva har du lært?

Kan være post-it lapper.

Gir kommentarer etter prøver. Kommentaren kan være skriftlig eller muntlig (lydfil).

Lydfiler kan være tydelige, være lettere å gjennomføre. Kan fylle et behov om å snakke med eleven.

Kort, konkret og tydelig?!!

Hva som er bra, hva som kan forbedres.

Mer bruk av lyd og bilde (frivillig).

# data[].attributes.body
Stoppe opp og zoome ut helst flere ganger per time

Undervisningsmetoder, vurdering

Helst hver time

# data[].attributes.body
Egenvurdering i forskjellige varianter og mengde. Fagsamtaler. Underveisvurderinger. Læringsstrategier. Elevene skal forklare for hverandre.

Hvor ofte og hvordan bør vi zoome ut?

Dette bør tas opp flere ganger i løpet at arbeidet med tema.

Viktig å ha dette med seg som lærer slik at dette kan overføres til elevene.

Fagavhengig.

Trekke med seg den røde tråden. Vise at det de lærte tidligere er viktig nå.

Utnytte mulighetene som elevene byr på i situasjonen.

Kan bli for ofte.

Klasseavhengig. Noen takler slike samtaler/avbrytelser/ol bedre enn andre. Kanskje dette er noe man skal jobbe med/øve inn fra begynnelsen?

Finnes ikke noe fasitsvar.

Ledervandring (10 min, hvor «vandreren» snakker med elevene om det som foregår i timen.) kan gjøre både lærer og elev mer bevisste på hvorfor de driver med læringsaktiviteten.

Hvordan kan elevene medvirke?

I oppstart av fagene kan elevene få «medbestemmelsesark» der de svarer på hvordan de lærer best. Dette fører til dialog mellom lærer og elever.

Elevene må ha en god bank å velge fra. De må ha lært flere læringsstrategier som de har fått testet ut.

Velge vurderingsform/produkt.

Ta hensyn til tilbakemeldinger ved for eksempel elevundersøkelser/undervisningsvurdering.

Hvor ofte og hvordan bør elevene få reflektere?

Se punktene over.

# data[].attributes.body
D. Diskusjon

Zoome ut:
- Ta refleksjon i starten: hva kan vi, hvor skal vi? Dette bør systematiseres
- Elevene bør reflektere over eget arbeid underveis i arbeidet, det bør tas ved behov.

Få elevene til å medvirke valg av læringsaktiviteter:
- spør elevene, hvordan vil du vise din kompetanse?
- utforme aktiviteter i samråd med elevene, de er med på å forme oppgavene ut fra kunnskap de har fra før av og hva de lurer på rundt temaet
- Komme med forslag/eksempler til elevene på ulike måter å jobbe på, elevene får være med på å bestemme dette

# data[].attributes.body
D: Diskusjon
Hvor ofte?

Tror at det kan vi ikke gjøre ofte nok - zoome ut og reflektere

I starten av en nytt tema, underveis og til slut

Hvordan?

samtaler

uformelle samtaler tilbakemeldinger i timene

formelle fagsamtaler hvor eleven kan forberede seg med å skrive ned noen ord om egen læring så langt

Vise til eksempler direkte inn i virkeligheten, livet

Læreren har tydelige forventninger og troen på at eleven kan lære noe

Hvordan kan elevene medvirke i valg av læringsaktiviteter?

Vi må starte med å spørre elevene om hvilke metoder de ønsker

Eleven kan få selv velge hvordan de ønsker å løse en oppgave

Gi dem muligheten til å selv finne ut hvordan de selv lærer best

Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene reflektere over hvordan det går med kompetansebygginga i faget?

Det gjøres ikke hver for seg, refleksjon over læringsarbeid og kompetansebygging, dette går inn hverandre. Se svaret over.

# data[].attributes.body
Oppgave 2
D)
- Eleven bør reflektere over læringsaktiviteten ved oppstart av hvert nye tema, i underveisvurderingen og som refleksjon etter endt tema
- Elevene kan være med på å medvirke med å; velge om de vil ha karakter eller ikke, når de skal vurderes(til en viss grad), elevene får velge fremgangsmåte underveis i arbeidet med tydelige mål
- Elevene reflekterer; Fylkeskommunens undervisningsvurdering før jul, egenvurdering etter endt emne i lys av faget som helhet( den røde tråden ), egenvurdering rundt heldagsprøver

# data[].attributes.body
Oppgave 2
D)
Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene stoppe opp / zoome ut i læringsarbeidet og reflektere over hvorfor de gjør ulike læringsaktiviteter?

Vi må gjøre dette når det er relevant og nyttig innenfor hver periode / hvert tema

Ofte nok til at det blir en utvikling i hvordan eleven vurderer seg selv, men vi må være nøye med at det ikke blir brukt for hyppig, for da kan det miste verdi

Samtalen er vårt viktigste verktøy, å være veiledere i hverdagen deres

Skriftlig evaluering når det er vanskelig å få nok tid til samtaler

Egenvurdering bør være en naturlig del av avslutningen av emne/prosess

Elevene må kjenne til kriteriene som de skal vurdere seg selv ut i fra

Hvordan kan elevene medvirke i valg av læringsaktiviteter?

Gi valg innenfor rammer - læreren må gi muligheter som strekker elevene

Avhenger av målet for arbeidet

Vi må utstyre elevene med noen læringsstrategier slik at de kan velge mer selvstendig etter hvert

Oppfordre elevene til å komme med forslag til aktiviteter, men samtidig forvente at de kan begrunne forslagene sine

Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene reflektere over hvordan det går med kompetansebygginga i faget?

Starte hvert emne med å få fram forkunnskapene hos hver enkelt - deling

Bruke de anledningene vi allerede har til å ha fokus på kompetansebygging, for eks. fagsamtaler og utviklingssamtaler

Dreie fokus bort fra karakterer (sluttvurdering) til å se sin egen læring i et større perspektiv (underveisvurdering)

# data[].attributes.body
A.
• vurderinger uten karakter, men egenvurdering og tilbakemelding. Karakter kan gis i etterkant.
• vurdere egen arbeidsinnsats i lys av arbeidet de leverer.
• bevisstgjøre dem på kunnskapshullene de har og tette disse.

D.
Punkt 1.
• Bør gjøres til hvert enkelt tema man arbeider med for å få elevene til å reflektere over hvorfor de jobber med det de jobber med.
• det blir varierende grad mannskap systematisere dette Pia. De ulike fagenes oppbygning.
• Hvordan :
• benytte forskjellige læringsstrategier, og diskusjoner
• kan bruke undervisningsgrupper på tvers av alder. God effekt av å se elever som er noe større enn deg som underviser i et tema eller forteller om hvorfor dette var viktig for dem når de kom lengre opp i utdanningsløpet.
Punkt 2
• gi elevene mulighet til å velge egen arbeidsform innenfor et tema.
• Må kunne være fleksibel med elevene og variere aktivitetene dersom elevene gir signaler om at de ønsker endring.
•
Punkt 3
• dette er en mer kontinuerlig prosess. Vi går jo rundt i klasserommet og. EU-leder elevene eller gir tilbakemeldinger mens de arbeider. Dette bidrar til at elevene må reflektere over kompetansen sin.
• diskutere med eleven eller ha fagsamtale med dem om hvordan de mener det går i faget.

# data[].attributes.body
Oppgave 2:
Hvordan legges det tilrette for utvikling av elevenes bevissthet om egne læringsprosesser? Systematisk eller tilfeldig?
- "den gode timen" jobber systematisk med læringsstrategier; gir rom for valg, modelleres til oppgave. Få veiledning i strategier i kollegiet. Ta seg tid til oppsummering på slutten av timen.
- Underveisvurdering; snakkes om læringsprosesser.
- Uformelle samtaler med elevene i timene; automatiske om enn ikke systematisk/bevisst.
- samtaler/refleksjon umiddelbart etter vurderingssituasjoner. La elevene se seg selv under utførelse (eks filme, se sammen)
- veiledning underveis individuelt ved oppgaveløsing.
- bevisst/ubevisst bruk av spørsmål. Fokus på at elevene er her for å lære, ikke kunne fra før.

Hvor ofte zoome ut?
- kommer an på type aktivitet/tema
-ved valg av metode, reflektere rundt hvorfor velger elevene dette?
Hvordan la elevene medvirke i valg av aktiviteter?
- elevene må bli kjent med ulike typer. Kjenner ikke alle. Velger ofte tradisjonelt.
Hvor ofte og hvordan la elevene reflektere over kompetansebygging?
- snakke med elevene om læring, bevisstgjøre på hvorfor man lærer ting/knytte sammenhenger.
- Ofte. Vanskelig å snu en trend/kultur: "vi gidder ikke gjøre noe hvis vi ikke får karakter" Avhengig av valg av læringsaktiviteter, læreren må være bevisst og kreativ av oppgaver. For noen er vurdering/ etterpå-arbeid i form av vurdering ofte en straff.

# data[].attributes.body
Endre Nesset, Cristina Getz, Jim Roger Veland, Bente Sigernes, Aina Paulsrud, Hanne Syverstuen.

Oppgave 2: Hvordan utvikle bevissthet rundt læringsprosesser hos elevene?

A)
- Se på mål, forme kriterier/fokus for et tema. Elevene deltar, «lager» undervisningen sammen med lærer.

- Logg: Hvor er du nå? Hvordan ligger du an i forhold til målet. Metaperspektiv.

- Rapport og egenvurdering rundt perioden/tema, mål og kriterier.

- Fokus på «åpne» nok oppgaver slik at elevene selv er med på å bruke kunnskap/erfaring/ønsker for å besvare denne, vise kompetanse. («Rike» oppgaver.)

D) Hvor ofte stoppe opp/zoome ut i forhold til læringsarbeidet?

- Ved nytt tema: Før/oppstart, underveis i perioden, avslutning av arbeidet. (Avhengig av hvor stort tema er/innholdet.)

Hvordan kan elevene være med på å medvirke i valg av læringsmetoder.
- Lage «Rike» oppgaver, både muntlig og skriftlig, der elevene selv velger framgangsmåten i forhold til kriterier og mål.

- Hvor ofte burde elevene reflektere over egen kompetansebygging?
(Se første punkt. (Før, underveis, avslutning.)

# data[].attributes.body
Anne Stenshol, Elena Svensson, Amani Ben Hassan, Ole Martin Sagen, Simen T Aasvestad, Karianne Melbye Eriksen

Oppgave 2
D: Diskusjon
Disse tre punktene krever modenhet hos elevene.
Dette bør skje så ofte som mulig. Men i forhold til noen temaer kan det være vanskelig å si noen om dette.
Det bør være kontinuitet i et slikt arbeid - ikke kun bruke det i noen sammenhenger.
Valg av læringsaktiviteter blir ofte styrt av læreren. Man prøver å ha en variert undervisning - noen liker en type oppgaver bedre en andre.
I noen oppgaver kan elevene velge hvordan man vil jobbe og hvordan de skal vise fram det til har lært.
Hvordan tilegner seg kunnskap i forhold til selvstudium.
La elevene sette seg mål og ambisjoner før et kurs. Da kan man evaluere sammen med elevene underveis. De evalueringene bør være så hyppig at elevene får mulighet til å gjøre noe med det.
Dette tar mye tid - hva skjer med undervisningen da?

# data[].attributes.body
Oppgave 2
D)
Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene stoppe opp/zoome ut i læringsarbeidet og reflektere over hvorfor de gjør ulike læringsaktiviteter?
Det er vanskelig å si hvor ofte, det kommer an på hvor mange timer en har med en gruppe. Hvor mange refleksjonspauser vil det være lurt å ha ila en økt?
Kommer an på hvordan gruppen er.
Viktig at elevene har mulighet til å reflektere hvordan de skal gjøre dette før man går videre til neste tema. Reflektere over hvordan de har mulighet til å forbedre seg. Tema, mål, delmål.
Bruker hypnotic sandwich. Gir en god mulighet til å hente opp tidligere kunnskap/ erfaringer og bygge videre, samt gi en postitivt tbm.
Må ha mer enn bare indre motivasjon, mestring fra time til time. Bruk av logg gjelder fra time til time, dette setter krav til refleksjon rundt eget arbeid.
Evaluering av eget arbeid i denne loggen.

Hvordan kan elevene medvirke i valg av læringsaktiviteter?
Ipaden gir flere valgmuligheter mht oppgaver som skal gjennomføres, men gap mellom grunnskole og vgs teknisk sett. Legger frem en valgmulighet innen et styrt utvalg. Spesielt i teori, kan eleven være med og påvirke hvordan de skal jobbe og etter hvilken metode de foretrekker å jobbe med. Dette også med vanskelighetsgrad de ønsker å jobbe på.
Ønskelister - anonyme ønskelister, der elevene gir uttrykk for hva de savner, mangler og evt trenger mer av.
Valgfrihet innen for et stort tema, der de selv velger deltemaer og hva de selv ønsker å ta et dypdykk i.
Valgfriheten må styres slik at det ikke sklir for mye ut.

Hvordan skal vi la elevene reflektere over hvordan det går med kompetansebyggingen i faget?
Vi må gjøre elevene bevisste på hva de nettopp har jobbet med. Ikke for lange blikk fremover. Det blir veldig langt frem. Små drypp underveis og vise hva vi har gjort og hva vi skal gjøre videre. Kommer litt an på modningsnivået til de ulike trinnene. Alder har litt å si. Vise dem sammenheng mellom fag og det virkelige liv. Hjelpe dem med å se hensikten med faget, med mål om motivasjonsbygging.

# data[].attributes.body
Læringsprosesser:
Hva vi gjør i dag, i tilfeldig rekkefølge, med innspill fra alle:
-blir stadig mer systematisk
-fokus på lesestrategier
-lar elever velge vurderingsform
-flere prioriterer åpne spørsmål på prøver, slik at sammenhengene blir viktige
-bruker egenvurdering på ulike måter, både muntlig og skriftlig, prøver å unngå tallvurderinger
-oppsummering mot slutten av timer
-evaluering etter hvert kapittel, eller etter hvert tema
-samtaler med medelev om hva de har lært
-vi er tidvis for flinke til å fortelle elevene hva de skal lære eller ha lært?
-prøver å gjøre elevene bevisste på prioriteringer i faget
-bruker korte undersøkelser på digital læringsarena
-nettressurser med egenevaluering
-gir valgmuligheter som er relativt like, men framstår som selvstendige valg mellom ulike metoder eller læringsstrategier
-lar elevene reflektere rundt oppgaver de gjør, eller har gjort
-ber elevene beskrive hva som fungerer bra, eller ikke, og hvorfor
-fagsamtaler
-gruppesamtaler elevene i mellom
-vurdering for læring
-lar dem selv formulere oppgaver eller problemstillinger de skal besvare, f.eks i et essay
-diskuterer strategier med den enkelte elev underveis i et arbeid
-lærer elevene ulike strategier i begynnelsen, og lar dem gradvis velge strategier selv, ettterhvert som de finner ut hva som fungerer for dem.
-modellerer, og diskuterer hvilken overføringsverdi det har for dem, og hvordan

Spørsmål 1 og 3 samlet - Hvor ofte bør elevene stoppe opp og reflektere over hvorfor de gjør ulike læringsaktiviteter, og hvordan det går med den kompetansebygginga:

-man bør be elevene reflektere rundt hvorfor de gjør ulike læringsaktiviteter ved oppstart av et nytt tema, og ved avslutning av et tema.
-man bør også stoppe opp underveis i prosesser der dette er naturlig
-fokusere på at læringsløpet går over lang tid, og tenke faglig utvikling på lang sikt, men samtidig reflekterer rundt hvor man er her og nå, hva som er blitt bedre, og hva som må gjøres videre.
-minne om «målet der framme» ved jevne mellomrom, f.eks ved oppstart og avslutning av en oppgave/prosess

Hvordan elevene kan medvirke i valg av læringsaktiviteter:

-elevene kan komme med forslag til læringsaktiviteter og vurderingsmåte, men utfordringene er at de ofte har lite idéer, eller velger tradisjonelt/tilsynelatende enkleste metode
-lærer kan komme med et sett av forslag de de kan velge mellom
-elev og lærer samarbeider om å utvikle læringsmetoder
-elevene kan jobbe i grupper med å utvikle metoder og forslag
-i fag som sal og scene bestemmer elevene veldig mye i mange sammenhenger

# data[].attributes.body
- Bedre læring ved å få tankene bort fra mobilskjermen.
- Zoome ut ved start og midtveis i tema/læringsarbeid.
- Veiledning underveis, oppsummere hvor man står før man er ferdig med temaet så det går an å forbedre seg før man går over til noe annet.
- Dialog med elevene om hvilke læringsaktiviteter man skal benytte. Være obs på valg av minste motstands vei. Viktig at de er klar over ulike muligheter.
- Halvårlig i forbindelse med karakterkort med formativ tilbakemelding. Mulig hver time med oppsummering av hva man faktisk har lært og hvor man skal.
- Varierer fra fag til fag, klasse til klasse og tema til tema

# data[].attributes.body
Gruppe 32.

Forrige gruppereferat er skrevet i Word og mailet deg. Eller PDF.......

ELEVENS BEVISSTHET OM EGEN LÆRING

Lag en crosscart. Lag alle detaljer. Sett sammen. Kan føre til mye løping på lærer som ikke slipper helt taket, men dette ble en suksess.

Start på året med studieteknikk. Læringsmetoder - øvinger på disse.

Tankekart - iThougths - med momentene aktivitet - kriterier - mål - vurdering - egenvurdering.
Nøkkelring med tre farger, rød = jeg står fast og må ha hjelp, Gul = Jeg trenger hjelp men kan jobbe videre, Grønn = jeg trenger ikke hjelp. Elevene har da blitt presentert et tankekart og læringsstrategier i forkant. Denne ideen kommer fra en annen kollega i en 8. Klasse.

Showbie - tilbakemeldingsverktøy begge veier. Alt kan skje skriftlig og muntlig.

Bevissthet på hvor man skal - f.eks. Treningslære. Viser eksamensoppgave med nivåer. Elever fra yngre kull blir øvingsklasser for dem som skal opp til eksamen om 8 Mnd. I treningsleirene brukes voksne som modeller/eksempler for hvordan ting kan formidles videre. Hvem som helst kan gå inn i dette faget. Vikar er smertefritt.
Dette kan øke motivasjon og læringsbevissthet. Norsk skole er kanskje litt hemmet av at vikartimer blir i retning av «bare det flyter».

Trening for å nå et mål.
Fremmedspråklige presterer/lærer ofte fort og mye. Balansegang på trykket hjemmefra.
En time - ta en lekseprøve - resultatet blir negativt. Referer dette til trening/øving hjemme og dybdelæring på skolen.

Bevisst på at elevene må bli bevisste. Dialog med eleven der man er enige om målet, og eleven skal selv si det. Svar på spm kan være: HAr du spurt læringspartner? Har du googlet? Har du spurt bestemor? Altså fokusert videre i prosessen.
Kan tidligere emner ha noe med presentasjon av et nytt mål? Innledende peking med rot i ryggsekken.
Mannfolk leser ikke bruksanvisning. Det ligger mye forskning i det før man må krype til korset.

HVOR OFTE BØR VI LA ELEVENE STOPPE OPP........

Et lite øyeblikk kan gi eleven klarhet selv om man ikke skjønner hvorfor man driver med det man driver med.

Media og informasjon - musikkvideo, musikken styrer temavalg. Jobb 5 timer med før planlegging. Kamera kommer senere. Helt nødvendig å trekke gruppene tilbake til refleksjon over hvor vi er og skal. De trengte å stoppe opp for ikke å grave seg ned i feil detaljer. Målet var forberedelse (filmhjelp.no) der produksjon er det store målet.

På fremmedspråklig gruppe er man opptatt av: Er det bra? Har jeg blitt bedre nå?

Nå kom: «Kjører jeg med bestemor på tanken?». Snakk om fossiler i naturfag.

Generell kroppsøving - formål og kompetansemål blir gjerne vanskelig å relatere. Styring er fortsatt det beste verktøyet og hva gir best effekt i læringen. Elever og lærere er enige om systematisk løp. Øktene er svært korte. Her er det veldig slik at man har innebandy i 2 uker. Hvor skal man på så kort tid?.......Her blir det gjerne en missmatch. Man er på stedet hvil, sies det her nå.

Kriterier i sprint - løp på tå, høy knær, armene i løpsretning.
Tidtaking er ut. elevene jobber med detaljene og satte det sammen til sin løpsstil. Alle deltar.

Når ny ungdomsskole er ferdig, bør man ta alle på et trinn og la dem velge sin aktivitet de kan holde på med, det de har mest lyst på.

Nå er det så interresant her at jeg må lytte og prate.

# data[].attributes.body
Anne Grete,  John Arne, Sissel, Evy, Mona, Einar, Sigrun.

Oppgave 2
I teoretiske fag som f eks treningslære viser vi ofte eksempler på hvordan det ferdige produktet skal se ut. Klargjør målene. I de praktiske fagene blir det å vise, forklare og øve for å skape bevissthet om hvordan de skal få det til. Viser bilder av hvordan det skal gjennomføres. I kunst og håndverksfaget er det viktig å lære dem teknikker og så får elevene i oppdrag å lære det bort videre. Har ikke noen systematisk tilnærming utenom dette, men dette fungerer ved oppstart av nye temaer. Intern opplæring, og det gjør ofte at elevene blir mer konsentrert og engasjert. I helse og oppvekst hadde vi mye mer systematisk tilnærming til dette den tida vi jobbet med fokus på ulike læringsstiler. Da valgte elevene den stilen de likte best å jobbe på, og måtte repetere stoffet gjennom en annen læringsstil. Trekke inn ulike måter å jobbe på. Tenker på det, og prater med elevene om hvordan de synes sjøl de lærer best for å bevisstgjøre dem. Variasjon i gjennomgang og arbeid. På restaurant og matfag jobbes det alltid veldig mye praktisk og metodene er oftest "mesterlæring" - å vise hvordan det skal gjøres. Elevene får ofte tverrfaglige problemstillinger som de skal løse. Forklare målene i forkant. Å få elevene nysgjerrige på det de skal jobbe med. Ofte en utfordring å gjøre det spennende nok så de biter på kroken. Teoretiske fag på ungdomsskolen prøver vi å gi hyppigere og kortere tilbakemeldinger, slik at det blir fokus på færre ting om gangen. Jobber med studieteknikk i de ulike fagene. Tverrfaglige emne og prøver å ha store like rammer med samme mål. Elevene er veldig opptatt av karakterer, men vi prøver å gi kommentarer først slik at de må reflektere over prestasjonen - ikke tallet. Ønske om at ungdomsskolen skal bidra til at elevene får  mindre fokus på karakteren - det er ikke alt som behøver å vurderes med "tallet". BISON-blikket i forkant av timene for å få elevene koblet på før timene (jfr drageeksempelet), slik at læringsprosessen starter allerede før vi begynner med temaet og at de begynner å tenke over hvor de står. Mål for å forklare hvor vi skal. Åpne periodeplaner der elevene kan velge hvilken måte de vil tilegne seg stoffet på. Egenvurdering i matte med fargekoding av kompetansenivå og mestring fungerer bra, men har ikke klart å overføre dette ordentlig til andre fag... Tankekart i oppstarten av nye temaer for å få fram utgangspunktet for elevenes kunnskap og jobbe derfra. Viktig at elevene er bevisst på at de lærer på ulike måter og at de må finne ut av hvordan de skal "lære å lære" best. Vise gode produkter/oppgaver i forkant av arbeidsperioden for å gi elevene innspill og ideer og starte læringsprosessen. Blir alltid utvikling og ny vinkling.

F eks ulike lagspill: dele opp i ulike elementer og øve på dette, og la elevene reflektere over sine ferdigheter og så sette sammen til en helhet. Kan også overføres til teoretiske fag - forstå delene underveis og sette sammen til en djupere forståelse. Elevene må reflektere underveis, men vanskelig å tidfeste noe om hvor ofte dette bør skje. Dette bør komme der det er naturlig i forhold til de ulike temaene. Ihvertfall viktig å få inn forståelse for hvorfor de skal lære stoffet, og kanskje sette det i perspektiv i forhold til elevens liv og hverdag. Elever som har lite fokus må ofte hjelpes inn i riktig modus. Hvis elevene skal velge læringsaktiviteter må ihvertfall vi lærerne legge opp til at de kan velge - eller ihvertfall la dem få følelsen av at de har valgt... Konstruktive tilbakemeldinger og ros, finne "blinkene" og ta dem på fersken i å gjøre noe bra. Ikke alltid fokusere på hvordan elevene kan komme seg opp på nivået over og gi tilbakemeldinger utfra det - dette kan oppleves som stressende for eleven også. Jobbe for å motivere elevene til å være fornøyd innimellom også og hjelpe dem med sjølinnsikt

# data[].attributes.body
Ole Johnny Snekkerbakken, Rigmor Birkeland, Kenneth Ruiz-Davilla, Fredrik Vestbekken

Oppgave 2:
A. Hvordan legger du allerede i dag til rette for utvikling av elevenes bevissthet om egne læringsprosesser. Har du en systematisk tilnærming til dette, eller blir det mer tilfeldig?

B. To og to

C. Rekkeframlegg
-Vise at det finnes flere læringsstrategier, variere undervisningsform og metode
-Variere vurderingsform, være bevisst på hva som skal vurderes.
-Dialog med elevene, bevisstgjøre elevene på hvordan de lærer

D. Diskusjoner  
-Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene stoppe opp/zoome ut i læringsarbeidet og reflektere over hvorfor de gjør ulike læringsaktiviteter?
*Må tilpasses klasse, trinn, fagets egenart og at det er en del av den planlagte undervisningen

-Hvordan kan elevene medvirke i valg av læringsaktiviteter? 
* Velge tema, innhold, arbeidsted, arbeidsmetode, vurderingsform

-Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene reflektere over hvordan det går med kompetansebygginga i faget?
-

# data[].attributes.body
Tilstede: Tove J Nygårdsseter, Camilla Nygaard, Rasmus Rosager, Tone N Liheim, Morten Sundkøien.
Oppg 1
b)
Hvordan lykkes med dybdelæring i egne fag;
- Holde tak i essensen i området/faget. Tenke på dannelsesprosessen, starte med den røde tråden. få fram forståelsen for det viktige, oppnå selvstendighet.
- Bruke Målark i fagene. Hjelper å holde oversikt over faglige mål, strukturere for både sterke og svake elever. Forklare sammenhenger.
- Bruke praktiske oppgaver og opplevelser for å se emnet i praksis. Være ute i verden! Tørre å gå vekk i fra læreboka.
- Være trygg på seg selv som lærer, tørre å stå for egne oppfatninger
- Verden raser fremover, mye er i stadig endring, vi må lære elevene å lære. Ikke byer i Belgia lenger..
- Vi må fange oppmerksomheten til elevene, og gjøre fagstoffet interessant, finne koblingen til det virkelige livet.
- Kunnskapen skal henge i hop for eleven, og da må vi også se de store sammenhengene.
- Være villig til å forandre seg som lærer, være i takt med verden, forskning og utvikling..

c) Hva kan hindre dybdelæring;
- Sentralt gitt skriftlig eksamen....
- Tidsaspektet. Ikke tid til å gå dypt inn i stoffet, liten tid til refleksjon..
- Oppgaver som følger et fast mønster dreper kreativitet og alternativ tankegang.
- Hvis oppgavene kun tester kunnskap..
- For mye opptatt av detaljer..
- For lite tverrfaglig samarbeid, trenger ikke dekke samme emnet i flere fag..
- For mye teori i faget
- Jobber for mye "alene" om faget
- De som lager læreplaner hører ikke nok på forskningen og de som har god etablert praksis..

-  Oppg 2 d)
* Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene stoppe opp/zoome ut i læringsarbeidet og reflektere over hvorfor de gjør ulike læringsaktiviteter?
- Vi zoomer ut ved oppstart, underveis og ved avslutningen av et tema
- Dette ligger inne i klasseledelse, PALS, Hedmark Fylkeskommune osv.
- bruke logg
- elevene må bli klar over hvor de befinner seg ift målet
- gi nok tid til refleksjon
- knytte temaet opp til en sammenheng, en helhetstanke.

* Hvordan kan elevene medvirke i valg av læringsaktiviteter?
- kan velge å jobbe selvstendig eller i par, evt gruppe.
- velge mediet(pc, bok, notat-ark etc)
- velge presentasjonsform
-
* Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene reflektere over hvordan det går med kompetansebygginga i faget?
- Et par ganger i løpet av terminen, evt i hvert hovedkapittel.
- Se fagene over i et 3-års perspektiv i u-skole og vgs.
- Evaluere seg selv, egenvurdering, kontrollspørsmål etter en økt.
-

# data[].attributes.body
D.
- Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene stoppe opp/zoome ut i læringsarbeidet og reflektere over hvorfor de gjør ulike læringsaktiviteter?

- Hvordan kan elevene medvirke i valg av læringsaktiviteter?

- Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene reflektere over hvordan det går med kompetansebygginga i faget?

# data[].attributes.body
Gruppe 27
(Gunhild, Andreas, June, Johanna, Jarle, Mariusz og Morten)

1. Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene stoppe opp/zoome ut i læringsarbeidet og reflektere over hvorfor de gjør de ulike læringsaktivitetene?

Hvor ofte: Kontinuerlig, spesielt i praktiske fag.
Hvordan: i den daglige driften. Skolene må i tillegg ha en systematisk tilnærming der elevenes refleksjoner dokumenteres.

2. Hvordan kan elevene medvirke i valg av læringsaktiviteter?
Elevene må gis mulighet til å komme med forslag til ulike læringsaktiviteter, og de må også gis reelle valg når valget av læringsakiviteter skal tas. Lære egne mål.

3. Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene refleketere over hvordan det går med kompetansebygging i faget?
Hvor ofte: Kontinuerlig. Bør også være systematikk å ha med refleksjon rundt kompetansebygging på utviklingssamtaler.
Hvordan: Samtaler daglig. Fagsamtaler 2 ganger i året. Utviklingssamtaler 2 ganger i året.