# data[].attributes.body
Hjärt- och kärlsjukdomar
Diabetes typ 2
Cancer

# data[].attributes.body
Träningsvärken minskar

# data[].attributes.body
får hemsk träningsvärk

# data[].attributes.body
Sover bättre

# data[].attributes.body
Bättre sexliv

# data[].attributes.body
Hjärnas minnescenrta växer eller bevarar sin storlek

# data[].attributes.headline
Större muskelceller vilket innebär större muskler. Boom Boom

# data[].attributes.subject
Större muskelceller vilket innebär större muskler. Boom Boom

# data[].attributes.body
Ökad slagvolym
Minskad vilopuls

# data[].attributes.body
Minne och koncentrationsförmåga förbättras

# data[].attributes.body
man blir swole

# data[].attributes.body
Förbättrar kognitiv förmåga

# data[].attributes.body
Blodcirkulation
Skeletthälsa

# data[].attributes.body
Högre VO2 max

# data[].attributes.body
Lägre puls

# data[].attributes.body
Blodsockernivån sjunker och stabiliseras

# data[].attributes.body
Piggare
Starkare
Bättre syreupptagningsförmåga
Utlöser må-bra hormoner som dopamin och serotonin
Bättre minnesförmåga
Ökad problemlösningsförmåga

# data[].attributes.body
Starkare hjärtmuskel
Fler kapillärer och mitokondrier i musklerna

# data[].attributes.body
Fysisk aktivitet – Påverkar koncentration, stresstolerans, kreativitet, minne, intelligens, simultankapacitet.
Magnetkameran – Ser vad som sker i samband med fysisk aktivitet, hjärnan är det organ som påverkas mest av att vi rör på oss.
Koncentration – Flankertestet och kondisen, man fann ett samband. Man undersök personerna även i magnetkameran. Områden i hjässlob och frontallob (viktiga för koncentration) – mer aktivitet för de med bra kondis och de som klarade testet. Bra kondition -> bra koncentration genom flankertest och magnetkamera. Försökspersoner gick 45min 3ggr/vecka i ett halvår.
Koncentration för barn – 20 min rörelse vid 1 tillfälle -> bättre läsförståelse. 12 min rörelse -> bättre läsförståelse och uppmärksamhet. 4 min rörelse -> tioåringars förmåga att bortse distraktioner.
Bunkeflostudien – extra gympa lågstadiet 5ggr/vecka -> bättre på matte & svenska. Fler gick ut med godkända slutbetyg.
12 000 barn i Nebraska. Bättre kondis, bättre på matte. 250 barn i mellanstadiet, bättre kondis och styrka - Bättre på matte och läsförståelse, högt BMI – sämre i skolan.
Minnet – Krymper med åren, hippocampus krymper. 1 %/år börjar sjunka vid 25 år. Snabbas på av alkohol och droger.
100-tal personer, två grupper. En promenerade 40min 3ggr/veckan i ett år. Den andra hade yoga. Hippocampus mättes. Yoga, krympa 1.4%/år. Träningsgruppen, vuxit med 2 %, bättre minne märktes med test.
Barn – Barn med bra kondis har större hippocampus.
Minne och träning:
- Träna innan eller under inlärningen, allra bäst under inlärningen (plugga på löpbandet)
- Ansträng dig inte för intensivt.
- Effekten med förbättrat minne märks först dagen efter, ingen skillnad efter ett par timmar.
- Du får effekt på minnet direkt men de riktigt fina effekterna kommer då du tränar regelbundet i flera månader, tar tid innan hippocampus växer till.
Glosor – 20 % fler glosor på löpband.
Kreativitet – Förbättras av fysisk aktivitet. 60 % bättre efter promenad. Man mäter divergent tänkande, ”brainstorming”. Konvergent tänkande, ”ett fåtal rätt svar”, logik och kretivitet.
Mående – Tre viktiga ämnen: dopamin, serotonin, noradrenalin.
Serotonin – Inre styrka, lugn, harmoni.
Dopamin – Glädje, ökar vit mat, sex, inlärning.
Noradrenalin – Vakenhet.
Kan påverkas med antidepressiva, serotonin främst ökar. Lugn och harmoni infinner sig även efter träning, höjer dessa tre ämnen. Tre ggr/veckan 45min/gång springa, efter sex veckor – resultat.
Stress – Många sjukskriver sig pga. stress. HPA-axeln. Hypofysen säger åt binjurarna att skicka ut kortisol – kroppens viktigaste stresshormon. Det ger oss mer blod i kroppens muskler. I nutid pumpar kortisol hela tiden i skolan -> kronisk stress.
Fysisk aktiv – Kortisol höjer under träningen, efter träning sjunker den under morgonnivån. Fysisk aktivitet lär kroppen att inte reagera starkt på stress.
Barn – 250 barn i mellanstadiet, Finland, stresstester, hade låga kortisolnivåer.
IQ – Kan träning göra oss smartare? Bättre kondis -> högt IQ, märktes vid mönstringen 2006. Tvillingtester.
Vad beror allt det här på? – Träning sätter igång en kaskadreaktion. 20 % mer blod i hjärnan vid fysisk aktivitet.
BDNF – På längre sikt. Hjärn-kommen neurologisk faktor. Protein som tillverkas av hjärnan själv. Nervceller binder till varandra, stärker kopplingen. Skyddar döende nervceller. Pumpar ut vid skada. Depression följs av hög BDNF. Vi får mer av att röra på oss intensivt, samma löptur kommer ge mer BDNF ju längre vi håller på.
Historia – Vi har bytt livsstil, vi rör oss mindre. Från 18 000 steg -> 8 000 steg. Hjärnan tror vi springer för livet och belönar oss när vi klarat oss, därför mår vi bättre efter att vi rört på oss. Bättre koncentration behövs vid jakt, vi blir mer koncentrerade efter fysisk aktivitet. Bättre minne -> när man springer ser man fort många nya saker.
Varför skönt att slappa? – Vi har haft underskott av kalorier, inte som idag. Man satt i sig allting på savannen när man väl fann det, den driften finns kvar. Vi vill spara kalorierna, vi rör oss inte när vi inte behöver.
Vi tror ej rörelse hjälper som läkemedel. Träning: Återgång till det liv vi utvecklades för.
Hur man ska röra på sig – Allt räknas: (För maximal kognitiv tankemässig effekt)
- Spring 3 ggr vecka, 45 min/gång.
o Ganska högt tempo – 70 % maxpuls
o Ska bli andfådd
- Cykla, simma, tennis, kampsport går lika bra.
o Intensiteten räknas
- Promenad ger god effekt men springa är bättre
- Styrketräning tycks, utifrån vad vi vet idag, inte ge samma effekt

Källor:
Johan Paulsson - Författare av "Idrott och Hälsa 1 & 2"
Daniel Svalner - Författare av "Idrott och Hälsa 1 & 2"
Anders Hansen - Författare av "Hjärnstark"
Peter Uusitalo - Lärare i Idrott och Hälsa