# data[].attributes.attachment_link.readable_text
, kliendisuhted at Inchcape Motors Estonia

Published on

Inimeseõpetus. Kehalised muutused murdeeas

Just nahk on see, mis tunneb teise olendi puudutust ja soojust, ning äratab tundeid. Sõltuvalt sellest, kuidas meid puudutatakse, tunneme rõõmu, iha, uhkust, vastikust või hirmu. Me vajame meeldivaid puudutusi samavõrd kui toitu või und. Sageli annab nahk meile teada, mida tunneme - mõnus soojus, hirmuhigi, tulipunased kõrvad, kananahk. Erinevates kultuurides taluvad inimesed teiste lähedust ja puudutusi erinevalt, sõltub sellest, kuivõrd väärtustatakse inimese õigust väljendada tundeid ja meeleolusid. Nahk mängib tähtsat osa väljanägemises ja enesetundes.

Vahendite valik, millega vinne ohjeldada, on segadusttekitavalt suur. Tasub usaldada nahaarsti, perearsti või noortenõustajat, eriti kui olukord hakkab kontrolli alt väljuma! Vinne pigistada pole soovitatav, kuna nii võib kergesti põletik veelgi süveneda ja hiljem jääda arm.

1. 1. 5.Klass Inimeseõpetus Tallinna Pae Gümnaasium Koostas: M.Lust

2. 2. * Oskad nimetada tüdruku keha muutuste tunnusi; * Oskad nimetada poisi keha muutuste tunnusi; * Oskad iseloomustada tüdrukute ja poiste sugulise arengu vanusevahemikke; Koostas: M.Lust

3. 3. * Hormoon on organismi toodetud aine; * Hormoon ringleb kehavedelikes (näiteks veres) * Hormoon mõjutab teatud moel teises keha piirkonnas olevate rakkude toimet. * Hormoonid reguleerivad näiteks paljunemist ja kasvu. Koostas: M.Lust

4. 4. Koostas: M.Lust Murdeiga ehk puberteet on aeg, mil sina arened hormoonidest tingitud muutuste toel lapsest täiskasvanuks: *Näo karvakasv *Häälemurre *Kaenlaalune karvakasv *Kubeme karvakasv *Ejakulatsioon (pollutsioon ) *Testiste areng (spermid ) *Ajuripats (kasvuhormoon ) *Kaenlaalune karvakasv *Rindade kasv *Puusade kasv *Häbeme karvakasv *Munasarjade areng (munarakud ) *Menstruatsioon

5. 5. Rindade arengu algus Häbemekarvade ja kaenlaaluste karvade kasv  Valgevoolus Menstruatsioon Naise suguelundid Nahk, higi ja rasu Koostas: M.Lust

6. 6. Koostas: M.Lust  Rindade kasvu periood algab 9.-11.aastaselt;  Nibud ja nibuväljad muutuvad tumedamaks;  Kasvama hakates võivad rinnad muutuda laks  ja valulikuks;  Paljudel tüdrukutel arenevad rinnad erineva kiirusega;  Rindade kasvu perioodid:  I - Laps : vaid rinnanibu tõusnud  II - Nupustaadium : rind ja rinnanibu on kergelt tõusnud, näärmekude on palpeeritav, areool suurenenud  III - Rind ja areool suurenevad veelgi, nende äärejoon moodustab kaare  IV - Areool tõuseb ja moodustab erilise kühmu  V - Küps rind: ainult rinnanibu eraldub rinnast, areool on tasapinnaline

7. 7. esialgu hakkavad kasvama üksikud karvad; häbemekarvad ja kaunlaalused karvad on tumedamad kui juuksed; Koostas: M.Lust

8. 8.  Munarakud valmivad munasarjades e. ovaariumides;  Väike tüdruk sünnib umbes 200 000 munaraku algmega kummaski munasarjas;  Vanuses 10-13 aastat valmivad suguhormoonide toimel esimesed folliikulid; Koostas: M.Lust

9. 9. Koostas: M.Lust  Munasarjad - kaks naissuguelundit, mis paiknevad emaka külgedel. Nad toodavad munarakke ja hormoone, nagu progesteroon, östrogeen  Munajuha - munajuhasid on samuti kaks, nad on torukujulised. Munajuha üks ots avaneb emakasse, teine munasarja. Munajuha transpordib munaraku munasarjast emakasse. Viljastamine toimub munajuhas.  Emakas - tihke pirnikujuline elund, mis paikneb naise kõhuõõnes. Seestpoolt vooderdab seda rakukiht (endomeetrium), mis vastab menstruaaltsükli hormonaalsetele muutustele. Ovulatsiooni ajal on endomeetrium väga pehme ja valmistub viljastatud munaraku pesastumiseks. Emakas hoiab ja kaitseb raseduse jooksul arenevat loodet. Sünnitusel tõmbuvad emaka lihased kokku ja pressivad lapse ema kehast välja.  Tupp - Tupp on elastne lihaseline toru, mis mahutab suguühte ajal peenise. Sünnituse käigus moodustab see osa sünnitusteedest

10. 10. Higistamine on organismi loomulik toiming:  jahutab keha;  eritab jääkaineid;  säilitab püsiva kehatemperatuuri. Higistamise põhjused:  Kõrge õhutemperatuur  Stress  Liikumine Inimesel on kahte liiki higinäärmeid:  Ühed eritavad juba sündimisest saati lõhnatut soolast higi;  Teised moodustuvad murdeeas suguhormoonide toimel. Higistamine muutub tugevamaks:  tekib iseloomulik lõhn;  higi jääb nahale liimja kihina. Soovitused higistamise vältimiseks:  Hädavajalik on küllaldane pesemine;  Vähemalt kord päevas peaks pesema kehaosi, mis kõige rohkem higistavad: nägu, kaenlaalused, suguelundid ja jalad. Kanna puuvillaseid rõivaid ja väldi sünteetilist pesu.  Kasuta deodoranti. Koostas: M.Lust

11. 11. * Nahk tunneb ise ja tekitab meis tundeid; * Ta kaitseb meid ümbritseva eest; * Samas ühendab meid ümbritseva maailmaga; Koostas: M.Lust

12. 12.  Rasu ülesanne on nahka kaitsta.  Suurtes kogustes rasu (nagu murdeeas), ummistab nahapoorid ning nahale tekib tumeda täpikesena rasukorgike (komedoon).  Vinnid e. akne ongi rasunäärme põletik - bakterid tungivad pooridesse, musta täpikese ümber tekib punetus, koht on valulik ja peagi tekib ka kollakas mädakorgike.  Kehal on iseloomulikke kohti, kuhu vinnid kõige enam armastavad tekkida. Need on nägu, eriti otsaesine, nina ümbrus ja lõug, aga ka rind ja selg.  Vinnid võivad oluliselt enesetunnet halvendada, otsustaval hetkel piisab ühestainsast ebasobivas kohas asuvast vinnist (näiteks nina otsas!). Koostas: M.Lust

13. 13. Murdeea tunnused Mehe suguelundid Erektsioon Nahk, higi ja rasu Koostas: M.Lust

14. 14. Murdeikka jõudmisest annab märku terve rida muutusi välimuses ja kehas. Esmaseks murdeea muutuseks poistel:  on munandite ja peenise kasv - sel ajal munandikott suureneb ning muutub tumedamaks. Peenis kasvab pikemaks, laieneb ja muutub tumedamaks.  karvakasv esmalt peenise juurele. Hiljem järgneb karvade kasv kätele, jalgadele, kaenlaalustesse, peenise ümbrusesse, munandikotile, näole ja rinnale. Näokarvad hakkavad kõigepealt tekkima ülahuulte nurkadest ning põse ülaosast, vuntsid tekivad ülahuule keskossa.  Kiire kasvu tulemusena kasvab poiss pikemaks ja kehamass suureneb eeskätt kasvava lihasmassi arvelt.  Üsna tavaline on, et rinnanibud ja rinnad võivad suureneda ja tundlikumaks muutuda ja mõne aja vältel tundlikud olla, see möödub iseenesest mõne aja jooksul.  Samal ajal toimub häälemurre - see on tingitud häälepaelte, kõrikõhrede ja -lihaste kasvust ning algab umbes 13-14-aastaselt. Häälemurre võib kesta paar aastat. Koostas: M.Lust

15. 15. Koostas: M.Lust  Kaks munandit - munandites toimub mehe seemnerakkude ehk spermide valmimine, kust valminud spermid viiakse munandimanustesse säilitamiseks. Samuti toodetakse siin testosterooni - meeshormooni  Munandimanused - on spermatosoidide hoidlaks  Seemnejuhad - on seemnevedeliku ja seemnerakkude juhteteedeks  Prostata, seemnepõieke - toodetakse seemnevedelikku, mis on toitekeskkonnaks spermidele

16. 16.  Tavaliselt 12. ja 15. eluaasta vahel, toodetakse munandites üha rohkem seemnerakke  Tekivad magades iseeneslikud seemnepursked e pollutsioonid e "märjad unenäod" Seemnepursked võivad toimuda ka suguelundite stimuleerimisel  Kui munandites hakkavad valmima seemnerakud, siis on poiss on viljastamisvõimeline.  Ühest seemnerakust piisab munaraku viljastamiseks.  Ühes seemnepurskes (2-5 milliliitrit ehk pool kuni üks teelusikatäit) on keskmiselt 80-400 miljonit seemnerakku.  Seemnerakk on organismi üks väiksemaid rakke, mis on liikumisvõimeline ja mikroskoobis konnakullese sarnane.  Erektsiooni korral täituvad peenises paiknevad käsnataolised korgaskehad verega, mille tõttu peenis jäigastub, muutub pikemaks ja suuremaks ning tõuseb kehast eemale, ülespoole.  Kui peenis on jäigastunud, pole urineerida võimalik, sest kusiti ja põie vahel on ühendus suletud.  Erektsioonid toimuvad mehel igas eas, seda nii vanadel meestel kui ka väikestel poistel.  Erektsioon tekib spontaanselt ehk iseenesest või seksuaalse erutuse korral.  Iseeneslikud erektsioonid on normaalne nähtus, mida esineb sagedamini hommikuti.  Erektsioon võib tekkida ja kaduda täiesti ootamatult, mõnikord lausa kohmetust tekitavas olukorras.  Erektsiooni nõrgenemist võib põhjustada alkohol, samuti hirm enneaegse seemnepurske või raseduse ees. Koostas: M.Lust

17. 17.  Skeemidel on näidatud võrdlevalt tüdrukute ja poiste sugulise arengu etapid vanuseti;  Selgelt on näha erinevus kasvuspurdis - tüdrukute pikkuskasv algab murdeeas paar aastat varem kui poistel;  Poisid on murdeea lõpul keskmiselt pikemad kui tüdrukud - olgugi et kasvukiirus on poistel ja tüdrukutel kasvuspurdi ajal sarnane, on poiste stardipikkus kiire kasvu algul suurem (nad on saanud kaks aastat kauem kasvada), mistõttu tekibki erinevus täiskasvanud meeste ja naiste keskmiste kehapikkuste vahel.  Poiste arengu puhul on mustade joontega näidatud ka munandite, peenise ja kubemekarvade kasvu perioodid, samuti on märgitud esimese seemnepurske ligikaudne aeg. Koostas: M.Lust

18. 18. 1) Joonista Venni diagramm, võrdle kuidas muutuvad tüdrukud ja poisid murdeeas, mis on nende muutustes sarnast ja mida erinevat? 2) Inimeseõpetuse töövihiku H 24,25 lk 23-24 Koostas: M.Lust Tüdrukute muutused Poiste muutused

19. 19. 1. K.Lepik, 5.klassi Inimeseõpetuse õpik ja töövihik „Tervist, tervis!" 2. Muutused tüdrukutel 3. Muutused poistel 4. Pildid -"Seksuaalkasvatus. II-III kooliaste. Õpetajaraamat" (Tallinn, 2005) Koostas: M.Lust

# data[].attributes.attachment_link.description
kliendisuhted at Inchcape Motors Estonia Published on Inimeseõpetus. Kehalised muutused murdeeas Just nahk on see, mis tunneb teise olendi puudutust ja soojust, ning äratab tundeid. Sõltuvalt sellest, kuidas meid puudutatakse, tunneme rõõmu, iha, uhkust, vastikust või hirmu. Me vajame meeldivaid puudutusi samavõrd kui toitu või und.

# data[].attributes.headline
videomaterjal õpilaste vaimse tervise teemal

# data[].attributes.subject
videomaterjal õpilaste vaimse tervise teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Tervise mõjutegurid - Lohista õigesse rühma!

# data[].attributes.attachment_link.description
This blog is about an English teacher's quest for becoming better, more updated or- in technical terms- upgraded. And- believe me, it can be FUN! :)

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuldvillak - Tervislik toitumine Jeopardy Template

# data[].attributes.attachment_link.description
Mis on teraviljatoidud?, Nimeta vähemalt 6 teravilja., Nimeta 10 teraviljatoodet. , Mille poolest erineb täisterajahu valgest jahust?

# data[].attributes.headline
MIS ON ÜHIST TOITUMISE JA ÕPPIMISE VAHEL

# data[].attributes.subject
MIS ON ÜHIST TOITUMISE JA ÕPPIMISE VAHEL

# data[].attributes.attachment_link.description
Oled Sa mõelnud, kui sarnased on tegelikult õppimine ja toitumine? söögiisu - uudishimu toiduained - infoühikud kokkamine ja söömine - õpetamine ja õppimine toidu seedimine - õpitu analüüsimine tegutsemine - õpitu rakendamine Tõmba oma areng käima noortele suunatud veebis http://www.mitteformaalne.ee veebis - sealt leiad häid koolitusi ja õpetusi, mille abil saad omandada eluks vajaliku, mida Sulle koolis ei õpetatud.

# data[].attributes.attachment_link.description
KOOLITUSED- kl 9-12 Tallinnas 30. november (Filtri tee 1) Tartus 1. detsember (Ülikooli12) Tervislik toitumine (Marko Vislapuu) Rüht (Helene Lendok) Lihashooldus ja venitamine (Helene Lendok)