# data[].attributes.body
J.K Paasikivi oli monarkian kannattaja. Paasikivellä oli myös paljon kannattajia.

Suomella oli tarve pitää hyvät suhteet Saksaan, jonka takia Suomeen aletiin kaavailemaan saksalaista kuningasta.

Punaisten vallankumous oli aiheuttanut myös järkystystä valkoisten keskuudessa ja tarvittiin uusi vahva hallinto (monarkia sopiva). Laajoin valtaoikeuksin varustettu kuningas voisi parhaiten turvata laillisen yhteiskuntajärjestyksen säilymisen

Lujalla hallitusvallalla haluttiin estää uusien kapinoiden syntyminen, sillä punaisten vallankumousyritys oli järkyttänyt sisällissodan voittajia

Monarkian kannattajia oli runsaasti yläluokassa, virkamiehissä ja sivistyneistössä

Monakia oli vanha perinne: suomalaiset olivat tottuneet kuninkaaseen/keisariin hallitsijana ja melkein kaikissa Euroopan maissa oli kuningas

# data[].attributes.body
- suurin osa kansasta maltillisia eivätkä halunneet äänestää/kannattaa äärijärjestöjä
- sekä oikeisto (kokoomus ja äärioikeisto) että vasemmisto (Sdp ja kommunistit) jakautunut, jolloin kannatus ei keskittynyt tietylle puolueelle
- Sdp:n ja Maalaisliiton punamultahallitukset eli entiset viholliset valmiita yhteistyöhön
- maltilliset preseidentit joita kanslaiset kunnioittivat
- kansalaisyhteiskunPunaisten vallankumousyritylla (puolueet, yhdistykset) jo vuosikymmeniä pitkät perinteet joten suomalsiet tottuneet toimimaan demokratian keinoin

# data[].attributes.body
Suomen sisällisodan jälkeen kokoontunut eduskunta joka oli vajaa lukuinen, koska sosiaalidemokraatien jäseniä oli paennut venäjälle sodan jälkeen ja heitä oli vangittu valkoisten toimesta.

Esim. Toukokussa 1918 200 kansanedustajasta vain 84 oli läsnä.

SDP:n kaikki edustajat olivat poissa (92), koska heistä 42 oli paennut Neuvosto-Venäjälle sisällissodan loppuvaiheilla ja valkoiset olivat vanginneet loput eli 50, joista viisi oli teloitettu.

Eduskunnassa hanke saada Suomelle kuningas onnistui, koska tasavaltaa kannattanut Sdp oli siis poissa

# data[].attributes.body
Yläluokka, virkamiehet ja sivistyneistö ajoi monarkiaa. . Perusteena oli vuodelta 1772 peräisin oleva hallitusmuoto, jonka mukaan Suomi oli yhä monarkia.

Tämän hallitusmuodon mukaan valtiopäivät valitsi kuninkaan: oikeus valita kuningas olisi siis eduskunnalla.

- Monarkian kannattajia: Ruotsalainen kansanpuolue ja Kansallinen kokoomuspuolue.
- Tasavaltaa kannattivat Kansallinen Edistyspuolue ja Maalaisliitto sekä Sdp.

# data[].attributes.body
Suomi lähetti Saksaan vuonna 1915 miehiä jääkärikoulutukseen. Vuonna1918 Saksa auttoi valkoisia sisällissodassa.

Lisäksi tiiviit talous- ja kulttuuriyhteydet, suomalaisia opiskelemassa Saksan yliopistoissa jne.

# data[].attributes.body
Saksa auttoi Suomea jääkäriliikkeen toteuttamisessa, koska heillä oli yhteinen vihollinen Venäjä. Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansota koettiin, että saksalainen kuningas vaikeuttaisi vasta itsenäistyneen Suomen ulkopolitiikaa

- 1918 lokakuun alussa, kun Saksa pyysi aselepoa I MS:ssa.
- Valtaan nousseesta Friedrich Karlista ulkopoliittinen rasite: Suomi ei halunnut kuninkaakseen maailmansodan hävinneen valtion kuninkaallista
- Friedrich Karl luopui itse vallasta ennen kuin ehti saapua Suomeen

# data[].attributes.body
Heinäkuussa 1919

Suomen ensimmäinen presidentti K.J Ståhlberg valittiin presidentinvaalilla valtaan. Presidentinvaali käytiin C.G.E Mannerheimia vastaan ja voitto tuli äänin 143 - 50.

Ratkaisevaksi esteeksi Mannerheimin tielle tuli se, että sosiaalidemokraattien suuri ryhmä kieltäytyi hyväksymästä ”valkoista kenraalia” Suomen valtionpäämieheksi.

Hallitusmuotokysymyksessä Ståhlberg oli tiukka tasavaltalainen ja ajoi vahvasti kahtia jakautuneen kansan eheyttämistä.

# data[].attributes.body
- valkoisten voiton (vuoden 1918 sota) jälkeinen aika Suomessa
- porvarit hallitsevassa asemassa yhteiskunnassa (mm. korkeimmat virat, kuten tuomarit, professorit jne.)
- epäluottamus punaisten ja valkoisten välillä jatkui

# data[].attributes.body
- 1922-1944 ylioppilaiden ja akateemisten muodostama järjestö
- Tavoitteena alun perin Itä-Karjalasta Suomeen tulleiden pakolaisten avustaminen
- Myöhemmin myös heimoyhteyden, kansallistunteen ja maanpuolustuksen kohottaminen
- 1900-luvun alkupuolen merkittävät suomalaiset vaikuttajat järjestön jäseniä
- tärkeä mielipidevaikuttaja yliopistonuorison ulkopuolellakin

# data[].attributes.body
Tunnetuimpia 1900-luvun alulla toimivia järjestöjä ovat muunmuassa:
-IKL eli isänmaallinen kansanliike, joka oli suomalainen oikeistoradikaalipuolue,  oli kommunismin ja demokratian vastainen. Sen tarkoitus oli jatkaa Lapuan liikkeen toimintaa, tosin radikalisoitumatta.
-Lapuan liike oli oikeistoradikaali kommunismin vastainen kansanliike, joka lopulta radikalisoitui
-SKP oli Suomen kommunistinen puolue joka perustettiin v. 1918, mutta se laillistettiin vasta vuonna 1944
-Suomessa siis sekä äärioikeistoa että äärivasemmistoa

# data[].attributes.body
SDP:
-tavoitteina mm. punavankien armahtaminen
-yhteistyössä eduskunnan kanssa
- parlamentarismi ja demokratia

SKP:
-tavoitteena uusi aseellinen vallankumous, jotta Suomeen saataisiin neuvostojärjestelmä
-laiton

# data[].attributes.body
-Kansakunnan eheyttäminen keinolla millä hyvänsä
-Luokka- ja ryhmäetujen poisto (omistavan kansanosan parempi elintaso)
-Heikko parlamentarismi vaihdettava vahvaan hallitusvaltaan
-> kommunismin tukahduttaminen lainsäädännön avulla
-vallankaappaus, jos sen vaatimuksiin ei taivuta

# data[].attributes.body
-vallankumouksella uhkailu
-"Kyyditykset", eli vasemmistovaikuttajien vieminen Suomen ja Venäjän rajalle
-vaati hallitukselta kommunisminvastaista lakia
- aseellisesti SDP:tä vastaan
- Kansalaiskokouksia
- Kansalaislähetystöjä
- Valtuuskuntia
- Myös voimakeinoja (esim. vasemmistolaisten muilutukset eli pahoinpitely)
- Eduskunnan painostaminen (kommunismin kieltämiseksi)
- Mielipiteisiin vaikuttaminen mm. sanomalehtien kautta

# data[].attributes.body
Lapuanliike ihannoi Saksan kansallissosialismia ja fasismia. Yhteisiä piirteitä olivat kommunismin vastustaminen ja kansakunnan eheyttäminen.
- Lapuan liike järjesti vuonna 1930 talonpoikaismarssin Helsinkiin. Mallia marssista oli otettu Ruotsin talonpoikaismarssista sekä Mussolinin mustapaitojen marssista vuodelta 1922.
- Samoja tunnuksia ja käytäntöjä (vahva johtaja ja tämän palvominen, tietyt värit kuten musta ja sininen, tietynlaiset tervehdykset)
- Kommunismin ja demokratian vastaisuus

# data[].attributes.body
Lapuanliikkeen painostuskeinot kävivät yhä ankarammiksi, kun he alkoivat kyyditsemään vasemmistolaisia itärajalle. Lopulta lapuanliikkeen teot kävivät niin julmiksi, että liike kiellettiin helmikuussa 1932.
-oman käden oikeuteen turvautuminen kääntyi lapuanliikettä vastaan
-1932 ammuskelut SDP:n puhetilaisuudessa Mäntsälässä
-Mäntsälään lapuanliikkeen johtomiehiä paikalle
-hallitus määräsi lapuanliikkeen johdon pidätetyksi
-johtomiehet antautuu ja lapuanliike kiellettiin
-tärkeää se, että presidentti Svinhufvud suhtautui kielteisesti

# data[].attributes.body
Sisällissodan jälkeen 1920- ja 1930-luvuilla Suomea pyrittiin eheyttämään erilaisin sosiaaliuudistuksin (esim. kansaneläkelaki). Näin yritettiin parantaa työväen hyvinvointia ja pitää heidät tyytyväisinä

Säädettiin mm. torpparilaki, jonka ansiosta torpparit saattoivat lunasta torpan omakseen edulliseen hintaan: vuokraajista tuli omistajia, tällä haluttiin rauhoittaa heidät

Myös muista merkittäviä uudistuksia: kieltolaki, oppivelvollisuus jne.

# data[].attributes.body
Hallitus jonka rungon muodostavat Suomensosialidemokraattinen Puolue ja Suomen Keskusta. Punamulta on talonpoikaisten rakennusten maalaamiseen käytetty maali. Poliittisesti "puna" tarkoittaa sosiaalidemokraatteja, ja multa puolestaan viittaa peltoon ja maaseutuun eli keskustan historiallisiin juuriin.

1930-luvun puolivälistä alkaen sosiaalidemokraatit ja Maalaisliitto vahvistivat asemiaan ja muodostivat lopulta yhteishallituksen, punamultahallituksen > seurauksena kansa eheytyi, tuli uudistuksia ja vähemmän yhteiskunnallisia ristiriitoja
- oleellista se, että v. 1918 Sdp ja ML olleet sodassa eri osapuolten puolella, nyt samassa hallituksessa: kertoo kansan eheytymisestä

# data[].attributes.body
-Suomen vienti ulkomaille oli suurempaa kuin tuonti ulkomailta Suomeen.
-Puuta alettiin jalostaa paperiksi ja paperia alettiin viedä ulkomaille kalliimmalla kuin puuta raakaaineena.
-Metalliteollisuus hyötyi I maailmansodan pitkittymisestä. I maailmansodan jälkeenkin metalliteollisuus suuri osa Suomen taloudesta.