# data[].attributes.headline
Informacijos perdavimas ir priėmimas radijo bangomis ir mikro bangomis vadinamas RADIJO RYŠIU.

# data[].attributes.subject
Informacijos perdavimas ir priėmimas radijo bangomis ir mikro bangomis vadinamas RADIJO RYŠIU.

# data[].attributes.body
☎︎ telegrafo ryšys
☎︎ telefono ryšys
☎︎ televizoriaus ryšys
☎︎ radiolokacija

# data[].attributes.body
1873 m. škotų fizikas Džeimsas Maksvelas  išleido veikalą „Traktatas apie elektrą ir magnetizmą, kuriame teoriškai aprašė radijo bangų egzistavimą.

1879 m. velsiečių kilmės amerikietis Deividas Hjūzas pastebėjo, kad kibirkštis galima išgirsti kaip traškesius per ausines. Jis pasigamino primityvų kibirkštinį siųstuvą ir bandydamas sistemą sugebėjo perduoti Morzės signalus 460 m nuotoliu.

1886 m. vokiečių mokslininkas Heinrichas Hercas tobulesniu kibirkštiniu siųstuvu irgi sugeneravo elektromagnetines bangas ir savo sukonstruotu imtuvu jas priėmė, tuo patvirtindamas Dž. Maksvelo teorijos ir D. Hjūzo eksperimentų teisingumą.

1884 ir 1885 m. italų fizikas Temistoklio Kalzekio-Onesčio  pristatė savo eksperimentus, kurių rezultatas buvo vamzdelio, pripildyto metalo drožlėmis, sukūrimas. T. Kalzekis-Onestis manė, kad šį prietaisą galima bus naudoti žaibų ir seisminių reiškinių aptikimui, tačiau pritaikytas jis buvo radijo srityje – tai buvo pagrindinė radijo imtuvo dalis, paverčianti radijo bangas elektros impulsais, iki maždaug 1907 m., kai šį vaidmenį perėmė kristalinis detektorius.

Radijo ryšio išradėju yra laikomas Gulielmas Markonis.
Markonio eksperimentinis prietaisas tai pat tapo pirmąja iš inžinerijos pusės išbaigta, komerciškai sėkminga radijo perdavimo sistema. Tai jau buvo tikra ryšio sistema (siųstuvas ir imtuvas), skirta būtent informacijos perdavimui ir priėmimui, o ne „Herco bangoms” aptikti, kaip iki tol išrasti ir tobulinti prietaisai.

Po kelerių metų trūkumai buvo pašalinti. Serbų kilmės amerikiečių išradėjas Nikola Tesla sukūrė sistemos patobulinimus, įvesdamas į ją bangos ilgio nustatymo mechanizmą. Dabar siųstuvas spinduliuodavo tik tam tikro ilgio bangą, o imtuvas savo ruožtu būdavo nustatomas būtent tai bangai priimti. Įdiegus šią naujovę tapo įmanoma vienoje vietoje turėti kelis siųstuvus ir dirbti jais tuo pat metu skirtingo ilgio bangomis, nesukeliant tarpusavio trukdžių.

# data[].attributes.headline
Radijo bangos keliauja (sklinda) oru bei vakuumu visiškai vienodai nereikalaudamos papildomos energijos.Nors žodis „radijas“ dažniausiai yra vartojamas apibūdinant šitą reiškinį, kiti informacijos perdavimo būdai, tokie kaip televizija, radiolokacija ir telefonas, taip pat naudoja radijo veikimo principus.

# data[].attributes.subject
Radijo bangos keliauja (sklinda) oru bei vakuumu visiškai vienodai nereikalaudamos papildomos energijos.Nors žodis „radijas“ dažniausiai yra vartojamas apibūdinant šitą reiškinį, kiti informacijos perdavimo būdai, tokie kaip televizija, radiolokacija ir telefonas, taip pat naudoja radijo veikimo principus.

# data[].attributes.headline
Kai radijo banga pasiekia laidininką, ji sukelia kintamą elektros srovę (įtampą), kuri, jei reikia, gali būti elektronikos sustiprinta. Paprasčiausiu atveju siųstuvas periodiškai nutraukia bangų spinduliavimą, tokiu būdu perduodamas trumpus bei ilgus impulsus (Morzės abėcėlė). Perduodant garsą, radijo bangos stiprumas (amplitudinė moduliacija) arba jos dažnis (dažninė moduliacija) sutartose ribose keičiasi žemesnio (garsinio) signalo dažnio taktu.

# data[].attributes.subject
Kai radijo banga pasiekia laidininką, ji sukelia kintamą elektros srovę (įtampą), kuri, jei reikia, gali būti elektronikos sustiprinta. Paprasčiausiu atveju siųstuvas periodiškai nutraukia bangų spinduliavimą, tokiu būdu perduodamas trumpus bei ilgus impulsus (Morzės abėcėlė). Perduodant garsą, radijo bangos stiprumas (amplitudinė moduliacija) arba jos dažnis (dažninė moduliacija) sutartose ribose keičiasi žemesnio (garsinio) signalo dažnio taktu.

# data[].attributes.body
Paprasčiausio (detektorinio) radijo imtuvo elektrinė schema

# data[].attributes.headline
Radijo bangos atsiranda bet kada, kai krūvį turinti dalelė juda su pagreičiu radijo dažniu. Už radijo bangas trumpesnės elektromagnetinės bangos – gama spinduliai, rentgeno spinduliai, infraraudonieji spinduliai ir ultravioletiniai spinduliai ir regimoji šviesa, matoma žmonių.

# data[].attributes.subject
Radijo bangos atsiranda bet kada, kai krūvį turinti dalelė juda su pagreičiu radijo dažniu. Už radijo bangas trumpesnės elektromagnetinės bangos – gama spinduliai, rentgeno spinduliai, infraraudonieji spinduliai ir ultravioletiniai spinduliai ir regimoji šviesa, matoma žmonių.

# data[].attributes.body
Nors žodis „radijas“ dažniausiai yra vartojamas apibūdinant šitą reiškinį, kiti informacijos perdavimo būdai, tokie kaip televizija, radiolokacija ir telefonas, taip pat naudoja radijo veikimo principus.

# data[].attributes.body
Ankstyviausi radijo ryšio prietaisai buvo vadinami Kibirkštinių atotrūkiu siųstuvai ir naudojami tarp 1887-1917.
Siųstuvas buvo greitai įjungiamas ir išjungiamas operatoriaus naudojant telegrafo raktą, sukuriant įvairaus ilgio pulsus( "taškų" ir "brūkšnių") ir tai išsiversdavo i Morzės abėcėlę

# data[].attributes.body
Morzės abėcėlė yra pavadinta telegrafo išradėjo Samuel Finley Breese Morse

# data[].attributes.body
Pirmiuosius radijo imtuvus išrado Marconi, Oliver Lodge ir Alexander Popo apie 1894-1895 metais. Coherer buvo stiklinis vamzdelis su metaliniais elektrodais kiekviename gale ir turėjo metalo miltelių tarp elektrodų. Coherer išliko dominuojančiu detektoriumi apie 10 metų, vėliau pakeistas Elektrolitiniai detektoriumi ir Krištoliniu detektoriumi.

# data[].attributes.body
Šie detektoriai buvo labai jautrus ir patikimi, palyginti su kitais turimais detektoriais tuo metu. Naudojami tarp 1903-1913, vėliau pakeisti vakuuminio vamzdelio detektoriais. Buvo pirmieji kurie galėtų gauti AM (garso) transliacijas.
Gruodžio 24 1906, JAV karinių jūrų laivai su radijo imtuvais turinčiais Fessendon elektrolitinius detektorius gavo pirmąjį AM radijo transliacija kuri buvo Kalėdų muzikos programa.

# data[].attributes.body
Tarp 1904-1960 veikė John Ambrose Fleming detektorius.

# data[].attributes.body
Silvija Katinaitė
Akvilina Kleizaitė
Nerius Buivydas