# data[].attributes.body
-Stalin saartoi Berliinin, koska hän oli tyytymätön muiden voittajavaltioiden toimiin. Nimellisesti alueittensa yhdistämiseen ja perinteisen kapitalistisen markkinatalouden harjoittamisesta. Länsivallat myös liitti Länsi-Saksan Marshall-avun piiriin jolloin lopullinen saarto alkoi ja he katkaisivat länsivaltojen huoltotiet Länsi-Berliiniin maitse.
-Stalin luopui kuitenkin saarrosta, koska länsivallat vain alkoivat käyttämään ilmateitä huoltoreittinä. Tästä syystä Stalin lopetti saarron ja länsivallat suostuivat jatkamaan neljän vallan neuvotteluja Saksan tulevaisuudesta.
-Tämä oli Neuvostoliitolle arvovaltatappio. Tämön saartokriisin takia suunitelmat Saksan pitämisestä puolueettomana ja yhtenöisenä valtiona tuhoutuivat. Toukokuussa 1949 länsivallat perustivat omille miehitysvyöhykkeilleen Saksan liittotasavallan (BRD) ja lokakuussa Neuvostoliiton vyöhykkeestä Saksan liittotasavallan (DDR). Lopulta 1950 Länsi-Saksa liitettiin totaalisesti niin sanotusti lännen leiriin. Maa oli nyt täysin jakautunut ja kummatkin puolet halusivat yhdistää Saksan mutta vain omilla ehdoillaan.

# data[].attributes.body
-Ranska tavoitteli sodan aikaisia siiromaita takaisin, mutta sotilaallisten tappioiden takia joutuivat vetääntymään vietnamista 1954
-Yhdysvallat pyrkivät estämään kommunismia aseellisella tuella. Neuvostoliitto ja Kiina tukivat kommunisteja. Yhdysvallat aloittivat täysimittaiset sotatoimet, koska kommunistit eivät kukistuneet.
-Vietnamilaiset kommunistit pärjäsivät sodassa hyvin, koska heidän taktiikka perustui sissisotaan, jossa paikallisten olosuhteiden tuntemus antoi etulyöntiaseman.
-Yhdysvaltojen sota pientä valtiota vastaan aiheutti kritisointia ja yleistä amerikkalaisvastaisuutta. Yhdysvalloissa oli mielenosoituksia. Yhdysvallat vetäytyivät vähitellen sodasta.
-Kun amerikkalaiset vetäytyivät kommunistit ottivat maan haltuun 1975. Etelä- ja Pohjois-Vietnam yhdistettiin Vietnamin sosialistiseksi tasavallaksi.
-Sodassa kuoli 2-3milj. vietnamilaista.
-Maa kärsi suuria aineellisia menetyksiä.
-Yhdysvaltojen käyttämät ympäristömyrkyt haittaavat vieläkin maan ekologiaa ja epämuodostuneita lapsia syntyy paljon.
-Ensimmäinen sota, jonka Yhdysvallat hävisivät. Kuolleita 60 000. Maan talous kääntyi laskuun.
-Vietnamin ja Afganistanin sotien tarkoitus oli estää kommunismi yhdysvaltojen toimesta. Molemmat olivat sissisotia ja vaativat suuret miestappiot.

# data[].attributes.body
Toisen maailmansodan jälkeen Saksa jaettiin Itä- ja Länsi-Saksaan. (DDR ja BRD) Myös Berliini jaettiin itään ja länteen, joten keskellä Itä--Saksaa oli pala Länsi-Saksaa. Näin ollen yli kaksi miljoonaa tyytymätöntä itäsaksalaista muutti länteen. Tämä muuttaminen uhkasi Itä-Saksan taloutta.
a) Neuvostoliitto halusi liittä Länsi-Berliinin DDR:ään, koska se halusi saada tämän muuttoliikkeen loppumaan ja saisi näin DDR:n talouden parempaan kuntoon.
b) Kriisi ratkesi, kun DDR:n joukot ja Neuvostoliitto ryhtyivät elokuussa 1961 eristämään ITÄ- ja Länsi-Berliiniä toisistaan muurilla.

# data[].attributes.body
Heti toisen maailmansodan jälkeen, Japanin hävittyä sodan, oli Korean niemimaa jaettu Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen kesken. Etelä-Korean edusti oikeistorintamaa ja Pohjois-Korea kommunistista. Hieman tosien maailmansodan jälkeen oli Kiinaan sisällissodan seurauksena syntynyt uusi kommunistinen suurvalta. Tästä seurasi dilemma. Tämä herätti Yhdysvaltjone kiinnostuksen, sillä pelko kommunismin leviämisestä Aasiassa lisääntyi.  Yhdysvallat huomasivat, että Kiina ja Neuvostoliitto tukivat kommunismia Aasiassa Pohjois-Korean kautta.  Kun Pohjois-Korea julisti sodan Etelä-Koreaa vastaan, tämän seurauksena YK totesi, että Yhdysvalloilla oli oikeus puuttua tilanteeseen. Suurin syy Yhdysvaltojen kiinnostuksesta Koreaa kohtaa johtui ns. dominoteoriasta. Sodan sytyttyä Pohjois-Korea valloitti Etelä-Korean helposti, Neuvostoliiton lähettämien varusteiden ja asiantuntijoiden tuella. Yhdysvaltojen puututtua sotaan sai Etelä-Korea viimein työnnettyä Pohjois-Korean maastaan pois ja siirrettyä, jopa Kiinan rajalle saakka. Tämä sai Kiinan lähettämään joukkoja sotimaan Yhdysvaltoja vastaan ja näin kommunisti veljiään. Kiinan avulla Pohjois-Korea sai työnnettyä Yhdysvallat hieman yli alkuperäisen rintamarajan yli, joka vakiintui vuonna 1953. Tämä sai konfliktin ns. jäätymään ja vielä tänäkin päivänä näiden kahden maan tilanne kärjistyy sotaan.

# data[].attributes.body
osa itäeuroopan maista luulivat että neuvostoliiton uusi linjaus sallisi isoja poliittisia muutoksia joten Unkari yritti irrottautua neuvostoliiton vallasta järjestämällä vaalit. yritys kuitenkin epäonnistui kun neuvostoliitto lähetti lisää joukkoja unkariin ja kukisti kapinan ja uuden juuri valitun pääministerin, Imre nagyn.. Tsekkoslovakiassa taas alettiin harjoittaa ihmiskasvoisempaa sosialismia. Eli lehdistösensuuri lakkautettiin vuonna 1968 ja alettiin suunnitella talous uudistuksia ja opposition sallimista. Lopulta varsovan liitto lähetti puoli miljoonaa sotilasta tsekkoslovakiaan lopettamaan toimet.
neuvostoliiton ja muiden itäblokkien maan johtajat pelkäsivät että itsenäistymisyritykset ja uudistusmieliset aatteet leviäisivät jos neuvostoliitto hyväksyisi tilanteen, joten he alkoivat vastatoimiin.
nämä kriisit, itsenäistymisyritykset ja veriset taistelut paljastiva maailmalle että kommunistinen blokki ei ollutkaan niin yhtenäinen kun luultiin.

# data[].attributes.body
Kylmän sodan aikana Yhdysvallat pitivät Etelä- ja Väli-Amerikkaa omana etupiirinään. Kun vasemmistolainen Fidel Castro oli syössyt diktaattori Fulgencio Batistan vallasta, Yhdysvallat katsoi etujensa vaarantuneen.  Castron kansallistamisen seurauksena Yhdysvallat menetti lomaparatiisin ja sijoituskohteen. Yhdysvallat asetti Kuuban kauppasaartoon.
-> sokerikauppa Yhdysvaltojen kanssa loppui. Neuvostoliitto tarttui tilaisuuteen ja osti Kuuban sokerisadon.
Kuuban luottamuksen ansainnut Neuvostoliitto alkoi salakuljettamaan sotavarusteita Kuuballe.
->Pelästynyt USA asettaa Kuuban merisaartoon.
NL:lla kaksi vaihtoehtoa: perääntyä tai aloittaa sota.
Yhdysvallat saa Neuvostoliiton perääntymään -> arvovaltavoitto
Perustetaan kuuma linja Moskovan ja Washingtonin välille, jolla vältetään tulevat kriisit.