# data[].attributes.attachment_link.description
Metaforer hører egentlig til sproglige virkemidler. Da de er meget almindelige i - og vigtige for genren lyrik, har de fået deres eget menupunkt her, så du ikke glemmer at kigge efter dem.

# data[].attributes.headline
ind i dansk, eventyr til analyse af eventyr

# data[].attributes.subject
ind i dansk, eventyr til analyse af eventyr

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Info 2. Komposition 3. Personer 4. Miljø / tid 5. Virkemidler 6. Fortolkning 7. Konklusion Download modellen til udfyldning Download 1. Info Titel Hvad hedder eventyret? Forfatter Hvem har skrevet eventyret?Find relevant information om forfatteren. År Hvornår er eventyret skrevet? Litterær periode Fx romantikken, det moderne gennembrud, andet?

# data[].attributes.headline
Lønningsdag - en idyl af Martin Andersen Nexø (1900)

# data[].attributes.subject
Lønningsdag - en idyl af Martin Andersen Nexø (1900)

# data[].attributes.body
Du finder den på danskgyldendal.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Ellen Krøgholt er 18 år og ligner på mange måder en hvilken som helst anden gymnasieelev. Men Ellen skiller sig ud på ét punkt. Hun rører ikke alkohol.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Info 2. Komposition 3. Personer 4. Miljø / tid 5. Virkemidler 6. Fortolkning 7. Konklusion Download modellen til udfyldning Download 1. Info Titel Hvad hedder webdok'en? Forfatter(ere) Hvem står bag: tekst, billeder, video, grafik? Udgiver Hvem har udgivet den? DR, TV2 Østjylland, Jyllands Posten osv. Udgivelsesdato Hvornår blev den udgivet?

# data[].attributes.attachment_link.description
Eksempler på undergenrer: Gyser, science fiction, action, krimi, romantisk film, thriller, realistisk, surrealistisk, drama, komedie osv.

# data[].attributes.headline
Det var en anden tid, Jyllands-posten marts 2022

# data[].attributes.subject
Det var en anden tid, Jyllands-posten marts 2022

# data[].attributes.attachment_link.description
Regeringen foreslår i sit sundhedsudspil, at personer født efter 2010 ikke må købe tobak i resten af deres liv.

# data[].attributes.headline
Bianco foot wear, How to afford the whole collection (2003 ), reklame

# data[].attributes.subject
Bianco foot wear, How to afford the whole collection (2003 ), reklame

# data[].attributes.headline
Reklame - Smirnoff - Green apple twist (2006)

# data[].attributes.subject
Reklame - Smirnoff - Green apple twist (2006)

# data[].attributes.body
Der er et undervisningsforløb på danskgyldendal.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
Below The Belt (Under Bæltestedet) - Short film.

# data[].attributes.headline
Til analyse af kortfilm, fra indidansk.dk

# data[].attributes.subject
Til analyse af kortfilm, fra indidansk.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Eksempler på undergenrer: Gyser, science fiction, action, krimi, romantisk film, thriller, realistisk, surrealistisk, drama, komedie osv.

# data[].attributes.headline
om H. C. Andersens sproglige virkemidler

# data[].attributes.subject
om H. C. Andersens sproglige virkemidler

# data[].attributes.attachment_link.title
hvorfor h c andersen var en fantastisk forfatter

# data[].attributes.headline
Den standhaftige tinsoldat, H. C. Andersen

# data[].attributes.subject
Den standhaftige tinsoldat, H. C. Andersen

# data[].attributes.attachment_link.title
H. C. Andersen: Ev. 11: Den standhaftige Tinsoldat.

# data[].attributes.attachment_link.description
H. C. Andersen: Eventyr 11: Den standhaftige Tinsoldat. (1838)

# data[].attributes.headline
Der er så dejligt ude på landet, Dan Turell

# data[].attributes.subject
Der er så dejligt ude på landet, Dan Turell

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er så dejligt ude på landet
Det er der bare. Det er oplæst og vedtaget.
Det lærte jeg allerede som barn
og mange voksne gjorde sig stor umage
og fik sved på panden for at lære mig det.
Forældre, lærere, danskbøger, familiemedlemmer
og avisernes bagsider gentog gang på gang
hvor dejligt der var ude på landet.
Man læste tit historier om det.
Somme tider sang man sange om det.
Der er så dejligt ude på landet

På landet har de rigtige pruhheste
og muhkøer med mælk i og øfgrise.
Og de gir alle dyrene mad hver dag
og kæler for dem og klapper dem
lige indtil de slagter dem.
På landet har de høns og kyllinger.
På landet har de kornmarker.
De har også mange fluer på landet,
fordi der er så meget lort på landet:
hestelort, kolort, griselort, hønselort
som alt sammen bliver brugt.
Landet er fuldt af lort og af blod.
Hvis der ikke er et dyr der skal slagtes
så er der et der skal have unger.
Så skal koen kælve, så skal hesten fole
så skal lammet læmme, så skal hønen lægge
og så skal de allesammen i den sorte gryde.

Der er så dejligt ude på landet.
Det er der altså.
Derude bor landmænd og koner
i små forskellige landbrugsudlagte zoner
og de gifter sig og får børn.
De er rigtig klar til at tage deres tørn.
Der er så dejligt ude på landet.
De står i lort og blod til halsen.
Den rette hylde
er foret med gylle.
Så de er meget tættere på det virkelige liv.
De lever med naturen.
De er meget kritiske over for den
og lægger ikke skjul på deres mening;
men de lever med den og af den
og de får beskidte hænder af det.

Der er fuldt af møg og halm og hø på landet
Der lugter som toiletterne på hovedbanegården
når de sanker i lo og lade og mejer markerne
så tofterne står tomme -
og det gør de ustandselig.
De har aldrig fri derude på landet.
Bondemanden han har altid travlt på sin bondegård
Hver gang han vil have et lille hvil
er der tusind ting at gøre.
Men om aftenen når solen er så rød mor
har de et par timer.
Far tager ned så tung en bog.
Far fatter sutterne.
Mor pusler putterne.
Væggene lidt skæve står.
Og dyrene venter i staldene imens
og er lidt nervøse.
Man ved jo aldrig om der er en enkelt ræv
fra folkeeventyrene i live endnu.

Der er så dejligt ude på landet
der er kornet /kornet/ og det er solmodent og gyldent
Og der er plovfurerne - motorveje en miniature.
Endnu en stund så drær den danske rug
og Dybbøl mølle maler vel endnu
og hvede, havre, byg og
byggegadekærsidylshyghyggebindingsværksstokkeroselykke.

Der er så dejligt ude på landet.
Det siger jeg dig edder drønhylemig, makker.
Sommetider holder de fester og høstgilder
og karlene og pigerne spiser og danser sammen, du!
På en meget mere ægte og landlig måde end vi andre kan.

Der er så dejligt ude på landet.
Der har vi rod. Der har vi roer og der har vi ro.
Derfra hvor bacon kommer
dertil vi tar hver sommer
for at vende tilbage med tomme lommer.
Uden landet ingen bøf, ingen skinke,
intet æg, intet brød.
Selvom det så er kontorer i byen der afgør
hvor meget og for hvad og hvor længe den går.

Der er så dejligt ude på landet
Så dejligt at man kan arrangere udflugter til det,
så skolelærere kan vise de stakkels små børn fra byen
hvordan det rigtige land er.
Så dejligt at man kan male det
og hænge det op i en ramme
i en toværelseslejlighed på Nørrebro.
Så dejligt at man kan tage billeder af det år ud og år ind.
Der er så dejligt på landet.
Engang bestod Danmark slet ikke af andet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er så dejligt ude på landet Det er der bare. Det er oplæst og vedtaget. Det lærte jeg allerede som barn og mange voksne gjorde sig stor umage og fik sved på panden for at lære mig det. Forældre, lærere, danskbøger, familiemedlemmer og avisernes bagsider gentog gang på gang hvor dejligt der var ude på landet.

# data[].attributes.headline
Der er så dejligt ude på landet læst op af Dan Turell

# data[].attributes.subject
Der er så dejligt ude på landet læst op af Dan Turell

# data[].attributes.attachment_link.title
Bøgeskov i maj. Motiv fra Iselingen, 1857 | SMK - Statens Museum for Kunst

# data[].attributes.attachment_link.description
Om P. C. Skovgaards maleri "Bøgeskov i maj. Motiv fra Iselingen" fra 1857.

# data[].attributes.headline
Den lille pige med svovlstikkerne af H. C. Andersen

# data[].attributes.subject
Den lille pige med svovlstikkerne af H. C. Andersen

# data[].attributes.attachment_link.title
H. C. Andersen: Ev. 40: Den lille Pige med Svovlstikkerne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Wayback - External links, forms, and search boxes may not function within this collection. Url: http://www2.kb.dk/elib/lit/dan/andersen/eventyr.dsl/hcaev040.htm time: 10:44:40 Nov 08, 2010 [ hide ]

# data[].attributes.attachment_link.title
Seven minutes in the Warsaw ghetto | Filmcentralen - Filminstituttets streamingsite

# data[].attributes.attachment_link.description
Warszawa, 1942. Den otteårige dreng, Samek bor med sin mor og sin bedstemor i en lejlighed i ghettoen. Han leger i gården, og gennem et hul i muren...

# data[].attributes.headline
Avisens genrer - Ind i dansk, analysepapir

# data[].attributes.subject
Avisens genrer - Ind i dansk, analysepapir

# data[].attributes.attachment_link.description
Artikel Generelt om artikler En artikel er en tekst, som er publiceret (udgivet) i en avis eller andet nyhedsmedie. Større og grundige artikler findes for det meste i aviser, som er bag en betalings-mur Fx et abonnement, eller som enkeltkøb. Andre aviser er delvist eller helt sponsorede af reklamer.

# data[].attributes.body
Nyhedsartiklen er faktuel gengivelses af aktuelle nyheder

# data[].attributes.body
Et debatindlæg er et indlæg i den offentlige debat. Det kan være skrevet af private eller offentlige personer.

# data[].attributes.attachment_link.title
debatindlæg jeg er for grim til at gå i byen

# data[].attributes.body
En kronik er en tekst, der handler om et emne, og som er skrevet af en fagperson, der ikke er ansat ved avisen.

# data[].attributes.body
En klumme er en tekst om et emne, den indeholder ofte en erkendelse.
En klumme kan også være en tilbagevendende tekst i avisen.

# data[].attributes.attachment_link.title
klumme om at komme sikkert hjem fra byen

# data[].attributes.headline
Oversigt over avisens genrer og avisernes læsere

# data[].attributes.subject
Oversigt over avisens genrer og avisernes læsere

# data[].attributes.headline
Individuel opgave til "Hvis der skulle komme et menneske forbi"

# data[].attributes.subject
Individuel opgave til "Hvis der skulle komme et menneske forbi"

# data[].attributes.attachment_link.title
Opgaver til hvis der skulle komme et menneske forbi

# data[].attributes.headline
Interview med forfatteren til "Hvis der skulle komme et menneske forbi"

# data[].attributes.subject
Interview med forfatteren til "Hvis der skulle komme et menneske forbi"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Blot 21 år gammel debuterede Thomas Korsgaard i 2017 med en roman om en familie i økonomisk krise - set med et barns øjne. Hvis der skulle komme et menneske forbi er baseret på forfatterens egen opvækst.

Inden udgivelsen af Hvis der skulle komme et menneske forbi talte vi med Thomas om romanen og om, hvordan det var at debutere med en historie, der er så tæt på hans eget liv.

LÆS OGSÅ: Thomas Korsgaard: Du bryder ikke et mønster bare ved at rejse væk

Allerførst: Hvordan føles det at debutere?

Det er både helt vildt og småtrist. Jeg har brugt godt og vel 2,5 år på bogen. En af de sidste dage, da jeg sad og skrev det allersidste på den i sommer, havde jeg printet manuskriptet ud og taget det med udenfor, hvor jeg sad og redigerede det i solskinnet.

Så kom en måge og sked ned på manuskriptet. Sjask. Den symbolske værdi af den episode klamrer jeg mig til for tiden, for nu er det på en måde ikke min bog længere. Den tilhører dem, der vil have den. Dem, der kan bruge tankerne, genkende sig selv i bogen. Jeg er færdig med den, skal videre med et nyt manuskript og bogen skal ud og leve sit eget liv - hvis den kan det!

Thomas Korsgaard. Foto: Simon Klein Knudsen

Men hver roman er vel i bund og grund bare et forsøg på at skrive noget frem, at fryse noget fast, som man heller ikke helt selv er klar over, hvad er, før man er færdig. Derfor glæder jeg mig også til at få nogle reaktioner. Høre hvad folk synes. At snakke om den.

Er du nervøs for modtagelsen? Og tænker du mere over det, fordi bogen er så tæt på dit eget liv?

Jeg er rystende nervøs. Ikke fordi bogen er mit liv 1:1, den er jo en konstruktion af en slags; af erindringer, fiktionaliseringer, forestillinger, drømme og sådan. Jeg er nervøs, fordi det er så beskidt og hensynløst at skrive. Man må holde sig til det vigtige, fortællingen, ellers bliver det ligegyldigt. Jeg tænkte fra starten, at hvis jeg skulle skrive denne bog, så skulle alt det grimmeste, hårdeste, ondeste også med. Det var mig meget magtpåliggende.

LÆS OGSÅ: Thomas Korsgaards sidste bog i trilogien om Tue. Smuglæs i Man skulle nok have været der

Hvordan har dine nærmeste reageret på bogen? De fleste forældre er jo piv-stolte, når deres børn får antaget og udgivet en bog - men når historien går så tæt på kan der jo komme andre følelser i spil?

De fleste i min familie læser ikke. Det er der desværre ikke rigtig en tradition for. Men min mor har læst den nu og hun skrev et lille, kortfattet brev til mig bagefter.

Det var vildt at få et brev fra hende. Vi taler ikke så meget om følelser, og lige hendes reaktion var jeg egentlig ret nervøs for. Jeg ved, at hun kan genkalde sig en del af de ting, der sker i bogen, som også er en del af hendes historie. I brevet, som kom sammen med en håndsæbe og nogle nye strømper, skrev hun, at det havde taget fem og en halv time at læse den og at hun både havde grædt og grinet. Og at hun var sikker på, at det nok skulle gå godt. Det gjorde mig meget glad.

Hvorfor er det netop denne bog, du har skrevet? Hvad vil du fortælle?

Store dele af bogen er noget, jeg har haft lyst til at fortælle, siden jeg var en ti-elleve år og følte mig meget alene med mine tanker. Så det var en nødvendighed. Den skulle vitterlig bare skrives.

Og hvad vil jeg fortælle? "Skriv om dig selv, det er det eneste du ved noget om", skrev Suzanne Brøgger vist engang. Det synes jeg, er meget rammende. Jeg skriver ikke med udgangspunkt i en eller anden tematik eller en aktuel begivenhed. Jeg skriver med udgangspunkt i noget, der ligger helt indeni og bobler og syder. Det er bare lige med at få fat i det.

Min ambition er især - i hvert fald med denne her bog - at fortælle om den magtesløshed og de ydmygelser, vi som mennesker kan påføre hinanden. Jeg vil fortælle om "taberne". De faldne, ludomanerne, de udstødte sønner og døtre, dem der begår psykisk terror mod deres børn, de dumme, folk uden tænder. Fordi jeg kender dem og ved noget om det. Det er dét, jeg kommer af.

I bund og grund tror jeg også bare, at jeg har det sådan, at hvis bare én tyk teenagedreng med en sindssyg opvækst læser min bog og føler sig set og genkendt, så er jeg meget, meget lykkelig.
Thomas Korsgaard er født i 1995 og opvokset i Skive, som også danner baggrund for debutromanen. Interviewet er foretaget i 2017.
Hvis der skulle komme et menneske forbi

En dag vil vi grine af det

Hvad sker der med en familie i underskud, som pludselig kommer til penge? Som endelig får det, de har drømt om? Vil alt nu endelig blive godt i hjemmet for enden af den lange grusvej lidt uden for Skive?

En dag vil vi grine af det er en sorgmunter roman om at skulle klare sig som ung mand i udkanten af det danske velfærdssamfund.

Thomas Korsgaard tog læsere og anmeldere med storm med sin debutroman Hvis der skulle komme et menneske forbi. Nu fortsætter den stærke fortælling om Tue, der vokser op i et hjem, hvor børn overlades til sig selv, hvor voksne ikke rigtig magter at være forældre - og hvor realiteterne sjældent lever op til intentionerne.

Kommer snart: Man skulle nok have været der

Vinder af De Gyldne Laurbær.

Kronisk bogelsker med gang i minimum fem bøger ad gangen. Har tilsvarende kronisk mangel på plads i reolen. Har haft fornøjelsen af at anbefale bøger til læserne i de godt tretten år, jeg har arbejdet i bogbranchen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Thomas Korsgaard: Jeg vil fortælle om "taberne". Fordi jeg kender dem. Det er dét, jeg kommer af.

# data[].attributes.attachment_link.description
21-årige Thomas Korsgaard debuterer med romanen Hvis der skulle komme et menneske forbi om en familie i økonomisk krise - set med et barns øjne.

# data[].attributes.headline
Dejlig er jorden af B. S. Ingeman (1850)

# data[].attributes.subject
Dejlig er jorden af B. S. Ingeman (1850)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her finder du 200 af salmebogens mest populære salmer. Du kan høre salmerne, læse om dem og printe teksten. Salmerne er indsunget af kor i Folkekirkens Ungdomskor

Om salmenIngemann har skrevet salmen efter pastor J. F. Fenger sendte ham en opfordring til at skrive danske vers til en schlesisk melodi fra det 18. århundrede, han var begejstret for. Salmen med pilgrimsmotivet, synges ikke kun i julen men også til mange begravelser.
Den Danske Salmebog Online.dk
B.S. Ingemann 1850.

Kilde: Jørgen Kjærgaard: Salmehåndbog bd. 2, Salmekommentar til salmerne i Den Danske Salmebog 2002, Det Kgl. Vajsenhus' Forlag, 2. udgave, 1. oplag, 2008.

Erik Norman Svendsen: Syng for livet, guide til salmebogen, Kristeligt Dagblads Forlag, 1. udgave, 2. oplag, 2008.

Læs mere på .

B.S. Ingemann

Om forfatteren
Bernhard Severin Ingemann (1789-1862) var digter og en af sin samtids fremtrædende litterære personligheder. Han skrev blandt andet salmerne "Julen har bragt velsignet bud" og "Dejlig er jorden".

1789: Født 28. maj i Torkildstrup på Falster.
1806: Student fra latinskole i Slagelse. De følgende år tog han filologisk og filosofisk eksamen, men englændernes bombardement af København i 1807 ødelagde både hans bolig og ejendele.
1808: Ingemann tog tilbage til Slagelse, hvor moderen døde året efter. I de følgende år døde også alle hans brødre, hvilket satte sine spor i Ingemanns digtning fra denne periode, som har et melankolsk præg.
1818-19: Ingemann havde efterhånden slået sit forfatternavn fast, og tog nu på dannelsesrejse til Tyskland, Frankrig og Italien på et rejsestipendium.
1822: Udnævnt til lektor i dansk ved Sorø Akademi. I Sorø indledte han sit historisk-romantiske forfatterskab, som greb tilbage til fortidens åndfulde helte. Iblandt værkerne var "Holger Danske", som havde stor indflydelse på den danske folkestemning under treårskrigen.
1827: Udgav Morgensange for Børn, hvorfra vi kender eksempelvis "I østen stiger solen op" og "Nu titte til hinanden".
1852: Ingemann fik en henvendelse fra Kulturministeriet om at revidere det endelige forslag til den ny salmebog. Ingemanns detaljerede revisionsbemærkninger og ændringsforslag, som blev indsendt i november 1854, er et stort bidrag til det danske salmearbejde.
1862: Død 24. februar i Sorø. Ved sin død stod Ingemann som samtidens store nationale digter.

Læs mere på Den Danske Salmebog Online

Kilder:
Jørgen Kjærgaard: Salmehåndbog bd. 1, Salmehistorie med biografier af forfatterne i Den Danske Salmebog 2002, Det Kgl. Vajsenhus' Forlag, 2. udgave, 1. oplag, 2008.

Anders Malling: Dansk Salmehistorie bd. VI-VII, Digterne, J. H. Schultz Forlag, København 1971-1972.

Den Store Danske, Gyldendals åbne encyklopædi

1

Dejlig er jorden!
Prægtig er Guds Himmel!
Skøn er sjælenes pilgrimsgang!
Gennem de favre
riger på jorden
gå vi til Paradis med sang.

2

Tider skal komme,
tider skal henrulle,
slægt skal følge slægters gang;
aldrig forstummer
tonen fra Himlen
i sjælens glade pilgrimssang.

3

Englene sang den
først for markens hyrder;
skønt fra sjæl til sjæl det lød:
Fred over jorden!
Menneske, fryd dig,
os er en evig frelser fød!

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du 200 af salmebogens mest populære salmer. Du kan høre salmerne, læse om dem og printe teksten. Salmerne er indsunget af kor i Folkekirkens Ungdomskor Om salmenIngemann har skrevet salmen efter pastor J. F. Fenger sendte ham en opfordring til at skrive danske vers til en schlesisk melodi fra det 18.

# data[].attributes.attachment_link.title
Isam B - Dejlig er jorden | DRs Store Juleshow 2015 | DR1

# data[].attributes.headline
Martin Thorborgs tale til ungdommen (2020)

# data[].attributes.subject
Martin Thorborgs tale til ungdommen (2020)

# data[].attributes.body
Du kan finde den her med billede og flere oplysninger:
https://dansketaler.dk/tale/martin-thorborgs-tale-til-ungdommen/

# data[].attributes.headline
Til mine forældre, digt af Gustaf Munch Petersen

# data[].attributes.subject
Til mine forældre, digt af Gustaf Munch Petersen

# data[].attributes.headline
Om børn, digt fra Profeten af Khalil Gibran (1923)

# data[].attributes.subject
Om børn, digt fra Profeten af Khalil Gibran (1923)

# data[].attributes.headline
Kringsat av fiender, af Nordal Grieg (1936)

# data[].attributes.subject
Kringsat av fiender, af Nordal Grieg (1936)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den norske forfatter, journalist og krigskorrespondent Nordahl Grieg kom under 2. Verdenskrig og i årene derefter til at stå som tidens store digter for ungdommen i Norden.

Digtet blev under titlen Til ungdommen skrevet til modtagelsesfesten for nye studenter 2. september 1936 i Det Norske Studentersamfund og trykt første gang i tidsskriftet Veien frem, som Nordahl Grieg udgav i 1936-37. Det havde her 14 firelinjede vers, som i dag slås sammen to og to.

Digtet er skrevet op imod fascismen og nazismen

Digtet er skrevet op imod den voksende fascisme og nazisme. I Italien og Tyskland regerede Mussolini og Hitler, og i flere europæiske lande var der fascistiske strømninger. I Norge var tendensen dog beskedent repræsenteret ved den senere landsforræder Vidkun Quislings parti Nasjonal Samling.

Griegs livsholdning var pacifismen

Man antager, at Francos fascistiske opstand mod Spaniens demokratiske regering 18. juli 1936 har været den aktuelle inspirationskilde, og digtet kan ses som udtryk for, at Griegs livsholdning på det tidspunkt var pacifismen.

Ånd var ikke nok i kampen mod ondskaben

Efter erfaringerne som krigskorrespondent under den spanske borgerkrig 1936-1939 blev Grieg klar over, at man måtte kæmpe aktivt mod ondskaben - ånd var ikke nok. Og da Norge blev besat af tyskerne 9. april 1940, meldte han sig straks til de norske styrker. Fra Nordnorge kom han med skib til England, hvor han blev uddannet som officer. Den 2. december 1943 kom han som krigskorrespondent med et britisk bombefly på togt til Berlin og omkom, da flyet blev skudt ned.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nordahl Grieg skrev digtet Til ungdommen som en reaktion på den voksende fascisme og nazisme i 1936. Sangen har været meget brugt til fællessang, og efter terrorangrebene i Oslo og på Utøya i 2011 fik den igen en særlig betydning. Melodien er skrevet af den danske komponist Otto Mortensen.

# data[].attributes.headline
Reklamefilm, One more Tuborg... Please (1994)

# data[].attributes.subject
Reklamefilm, One more Tuborg... Please (1994)

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvilken type reklame er der tale om? Kommerciel reklame, holdningsorienteret reklame, informerende reklame.

# data[].attributes.body
Når du skal analysere en reklamefilm, skal du også bruge genrepapir til kortfilm, fordi en reklamefilm er en kort film.

# data[].attributes.body
Det skal du bruge, hvis du skal analysere en reklamefilm.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ind i dansk - Hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen og opslagsværk over alle de vigtigste fagbegreber.

# data[].attributes.attachment_link.description
Få hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen. På Ind i dansk finder du en lang række værktøjer til brug i analysearbejdet i danskundervisningen, primært henvendt udskolingen. Opslagsværk over alle de vigtigste begreber til brug i undervisn

# data[].attributes.body
I en reklame indgår der også altid en billedanalyse, så du skal også bruge genrepairet fra kunstbilleder

# data[].attributes.body
Det skal du bruge, når du skal analysere et reklamebillede

# data[].attributes.body
Er en novelle, som du også kan finde på Dansk Gyldendal med oplæsning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2. Komposition

Indre komposition (handling)

Resume

Genfortæl handlingen i korte træk, og forklar plottet i historien (Hvad er det, som hovedpersonen skal?)

Hvad forhindrer hovedpersonen i at nå nemt hen til sit mål?

Hvor i handlingen tager historien vigtige drejninger.

Hvordan forløber handlingen:

Lineært handlingsforløb (kronologisk)

Opbrudt handlingsforløb (tidsspring, flashback osv.)

Cirkulært handlingsforløb

Parallelle handlinger

Se mere om handlingsforløb

Du kan bruge en handlingslinje til at vise og forklare handlingens forskellige dele og vendepunkter.

Fortalt tid

Fortalt tid : Hvor lang tid spænder handlingen over? Fx: en dag, en time, en uge.

Tre-akter-model

1. Begyndelse + vendepunkt

2. Handling + vendepunkt

3. Afslutning

Tre-akter-modellen kan fx bruges, når berettermodellen ikke bruges.

Berettermodel

Anslag, præsentation, uddybning, point of no return, konfliktoptrapning, klimaks, udtoning.

Ydre komposition (udseende)

Layout

Er der noget særligt ved novellens layout? Hvilken effekt har det?

Forskellige skrifttyper (font) i teksten?

Tydelige afsnit eller inddelinger?

Billeder eller grafik?

4. Miljø / tid

Miljø

Find eksempler i teksten hvor miljøet bliver beskrevet af forfatteren. Er der noget særligt at bemærke om den måde, miljøet beskrives på?

Sted:
Der, hvor handlingen foregår. Fx Danmark, Sverige, gymnasie, lejlighed, på landet, en båd osv.

Omgivelser / sociale forhold:
Fx underklasse, mellemklasse, overklasse, parcelhus-kvarter, kriminelt-miljø, på gaden, ghetto, krigshærget område osv.

Lav en miljøbeskrivelse .

Miljø (betydning)

Er miljøet vigtigt for personerne, meningen og ideen med historien?

Bruges miljøet til at afspejle hovedpersonen?

Altså: bliver miljøet beskrevet for, at vi bedre kan forstå personens væremåde og følelser?

Har miljøet symbolsk betydning?

Eksempel 1: en skov = det ukendte, farlige

Eksempel 2: En mennesketom gade = ensomhed osv.

Har vejret eller årstiden en betydning? Fx:
Gråvejr = tristhed.
Forår = fornyelse, ungdom.

Hvilken tid foregår novellen i.

Eksempler: Det moderne gennembrud, under 2. Verdenskrig, efterkrigstiden, 1980'erne, vores tid, fremtiden eller andet?

Er tiden den samme som den tid, novellen er skrevet i?

Bruger novellen tiden, den foregår i, til noget?

Tegner den et billede af tiden?

7. Konklusion

Vurdering

Hvad synes du om novellen?

Hvilke tanker og følelser vækker novellen i dig?

Ville du anbefale den til andre?

Hvilke andre tekster kan man sammenligne novellen med?

Hvad er ens / hvad er forskelligt? Læs mere.

Download modellen til udfyldning

# data[].attributes.attachment_link.title
Ind i dansk - Hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen og opslagsværk over alle de vigtigste fagbegreber.

# data[].attributes.attachment_link.description
2. Komposition Indre komposition (handling) Resume Genfortæl handlingen i korte træk, og forklar plottet i historien (Hvad er det, som hovedpersonen skal?) Hvad forhindrer hovedpersonen i at nå nemt hen til sit mål? Hvor i handlingen tager historien vigtige drejninger. Hvordan forløber handlingen: Lineært handlingsforløb (kronologisk) Opbrudt handlingsforløb (tidsspring, flashback osv.)

# data[].attributes.headline
Om romanen, De gale af                Kim Fupz Aakeson

# data[].attributes.subject
Om romanen, De gale af                Kim Fupz Aakeson

# data[].attributes.body
Du finder romanen på mitCFU.dk
den skal læses færdig til tirsdag den 31. august

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bedstevennerne Steff og Topper går på kostskole sammen og oplever er foregår noget underligt. Også på skolen, hvor Steff og Topper studerer. Ingen må forlade skolen. Ingen må ringe hjem. Ingen ved, hvorfor de voksne er begyndt at glemme, men Steff ved, at han vil hjem til sine forældre for at tjekke, at de er okay. Han spørger eter sin far. "Hvem?" siger moren.

Uden at vide, hvad der venter dem uden for skolens døre, begiver de sig ud i en civilisation i opløsning. Rejsen hjem er farefuld, og drengene konfronteres ad flere omgange med den sindssyge, som spreder sig med voldsom hast mellem alle personer over femogtyve år. Undervejs møder de pigen Popsy, og sammen hjælper de hinanden med at bevare forstanden og huske i et samfund, hvor alle omkring dem

Det er jegfortælleren Steff, der fører læseren gennem historien og derfor særligt hans følelsesliv, vi får indblik i. Selvom "De gale" er en fremtidsroman, berører den helt jordnære og eksistentielle temaer som liv og død, venskab og identitet. De unge er på grænsen til at være voksne, men er stadig for unge til at kunne få 'sygdommen', der kun rammer voksne over 25 år. Samtidig problematiserer bogen, hvad det vil sige at være 'normal' og 'gal', og hvor grænsen går.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bedstevennerne Steff og Topper går på kostskole sammen og oplever er foregår noget underligt. Også på skolen, hvor Steff og Topper studerer. Ingen må forlade skolen. Ingen må ringe hjem. Ingen ved, hvorfor de voksne er begyndt at glemme, men Steff ved, at han vil hjem til sine forældre for at tjekke, at de er okay.

# data[].attributes.attachment_link.title
Science fiction (undergenre, fiktion) - Indidansk

# data[].attributes.attachment_link.description
Science Fiction 'Science fiction' er en af 'De fantastiske genrer' og betyder direkte oversat "videnskabelig fiktion". Denne oversættelse er egentlig en meget rammende beskrivelse, for i science fiction-genren leges der med tanken om, hvordan fremtiden muligvis kan komme til at se ud. Dette er hele omdrejningspunktet for en science fiction-historie.