# data[].attributes.body
Niina Alapuranen: Niin, ja tietenki se, että laadukas verkkokoulutus on myös saavutettavaa: osallistujalla pitää olla käyttötaidot. Lisäksi LUC-verkoston ja verkoston osaamisen hyödyntäminen nostaa varmasti opetuksen laatua.

# data[].attributes.body
Laadukas lappilainen verkko-opetus on saavutettavaa - opiskelijalla on oltava käyttötaidot ja välineet hallussa.

# data[].attributes.body
Toivottavasti opettaja saisi keskittyä jatkossakin sisältöön ja sen alustan verkossa  ja muun hoitaa sellainen henkilö, joka sen osaa.

# data[].attributes.body
Joustava, yksilön osaamisen huomioivaa ja helposti saavutettavaa?

# data[].attributes.body
prosessin aikainen ohjaus ja palaute vaatii kehittämistä.

# data[].attributes.body
Tosi on Tarja.

# data[].attributes.body
Kyllä tarvitaan vahvaa substanssiosaamista jatkossakin.

# data[].attributes.body
Juuri se luonnollinen osa opetusta! Haaste on pysyä ajan tasalla ja ottaa uudet (järkevät) välineet haltuun.

# data[].attributes.body
niinpä :)

# data[].attributes.body
Asennetta löytyy, mutta mistä otetaan se aika jotta voisi opiskella näitä taitoja. Halua kyllä on.

# data[].attributes.body
Olemmeko jo rakentaneet sen mallin (melkein),

osaammeko kaikki kuitenkaan hyödyntää sitä tehokkaasti?

# data[].attributes.body
Jopa täydennyskoulutuksen puolella osataan jo kysyä verkko-osallistumisen mahdollisuutta! :) Tämä on hienoa, on tässä kymmenen vuotta tehty asian eteen meilläkin töitä.

# data[].attributes.body
Suomen kielenkin taito on rapistumassa...

# data[].attributes.body
Substanssiosaamista ;)

# data[].attributes.body
Minä vuonna syntyneet ovat diginatiiveja? Perusopetuksen puolella ei ole opettajilla taitoja ottaa käyttöön digiajan mahdollisuuksia, jos heitä ei opeteta. Vielä on kirjan opettaminen käynnissä; valitettavasti.

# data[].attributes.body
Miksi kielitaito? Mitkä kielet?

# data[].attributes.body
:-) Asenteena luovuus on vapauteen ja älykkyyteen liittyvä kyky nähdä uusia asiayhteyksiä (assosiaatioita), kehittää epätavallisia ideoita, käsitteitä, tekniikoita ja intuitiota sekä etääntyä tavanomaisista ajatusradoista.

Luovan ihmisen tuntomerkkeinä on pidetty muiden muassa seuraavia ominaisuuksia: elämän tarjoamien mahdollisuuksien maksimointi, joustavuus ja ennakkoluulottomuus, riskinottokyky, vapauden etsiminen ja rajojen rikkominen. Myös kokeileminen, ilmaisukyky, omaperäisyys, verbaalinen sujuvuus, hyvä mielikuvitus, estetiikan taju, kyky ajatella vertauskuvin, reflektio eli oman toiminnan pohtiminen, vastuullisuus, itsekuri, joustavuus päätöksenteossa, itsenäinen arvostelukyky, kyky käsitellä uusia asioita ja taito löytää järjestys kaaoksesta ovat luovuuden tuntomerkkejä.

# data[].attributes.body
opiskelutaitoja, hyvää kielitaitoa, sekä suomen että englannin. Kokonaisuuksien hahmottamista

# data[].attributes.body
Sepä se, kun ei kaikkia kiinnosta.

Mitä kuiten niille pitäisi tehdä?

# data[].attributes.body
Minusta se on sitä että ei enää keskustella on onko opetusverkossa vai luokassa vai missä.

# data[].attributes.body
luovuus

# data[].attributes.body
opiskelijoilta vaadittavat taidot ovat jatkossakin

itseohjautuvuus ja omatoimisuus. Opettajilta vaaditaan

kiinnostusta olla ajan hermoilla. Se on joskus työlästä, mutta

lopulta palkitsevaa ja toivottavasti työtä helpottavaakin.

# data[].attributes.body
kielitaito

# data[].attributes.body
Ei ole erikseen verkkopedagogiikka

# data[].attributes.body
Käyttöliittymiltään sellaiset, joita on on miellyttävä

ja joustava käyttää. Pääsääntöisesti ympäristöt ovat edelleen

nykyisiä vastaavia.

# data[].attributes.body
kv. verkostoitunutta netin kautta

# data[].attributes.body
Mikä on itsestäänselvyys? :)

# data[].attributes.body
Diginatiivit ovat vuonna 2020 vielä perusopetuksen

piirissä - heillä on hyvät taidot jo valmiina, heille

verkko-oppiminen on osa arkea. Enemmän on tekemistä

opettajien puolella: osaamista pitää pitää yllä. Itsellä haastaa

jatkuvasti uusien välineiden tulo, ei meinaa keretä ottaa uutta

tekniikkaa hyötykäyttöön siinä tahdissa kun sitä olisi tarjolla.

# data[].attributes.body
Asenne?

# data[].attributes.body
Nuoremmat opiskelijat solahtavat aika tottuneesti verkkoympärstöihin ja tavallisesti jopa odottavat, että verkon kauttakin toimitaan. Tulevaisuudessa verkko-opetus ei tosiaan ole enää erikoisuus vaan ehkä lähtökohtainen tapa toimia.

# data[].attributes.body
Avoimissa oppimisympäristöissä

# data[].attributes.body
uskon sen olevan itsestäänselvyys. Opettajalla on hallussa tekniikka. Ohjaus on keskiössä, opiskelijat tuottavat tietoa ja hankkivat tietoa, opintokokonaisuuden aikan ja jälkeen on keskusteluja, joissa opiskeltavaa asiaa käsitellään ja syvennetään.

# data[].attributes.body
Tulevaisuudessa verkkopedagogiikka on

luonteva osa opetusta; se ei ole mitään ihmeellistä

tai mitään, mihin pitää erikseen ryhtyä.

# data[].attributes.body
Vuonna 2020 verkko-opettajuus on noussut tietyissä

oppilaitoksissa pääasialliseksi opetuksen muodoksi.

Pedagogiikassa ei ole tapahtunut suuria mullistuksia,

edelleen yritetään soveltaa aiemmin "kiveen hakattuja"

Pedagoogisia malleja...

Pitääkö/syntyykökään uusia pedagogiikkoja?

# data[].attributes.headline
Kehittämiskohdat suhteessa edellisen kohdan teemoihin 

# data[].attributes.subject
Kehittämiskohdat suhteessa edellisen kohdan teemoihin 

# data[].attributes.body
Oppija, opettaja ja oppimisympäristö 2020?

# data[].attributes.headline
 Mitä taitoja oppijalta ja
     opettajalta edellytetään?

# data[].attributes.subject
 Mitä taitoja oppijalta ja
     opettajalta edellytetään?

# data[].attributes.headline
 Millaisissa oppimisympäristöissä
     opettajat ja oppijat toimivat 2020-luvulla?

# data[].attributes.subject
 Millaisissa oppimisympäristöissä
     opettajat ja oppijat toimivat 2020-luvulla?

# data[].attributes.headline
Millaista
on verkko-opettajuus ja verkkopedagogiikka vuonna 2020?

# data[].attributes.subject
Millaista
on verkko-opettajuus ja verkkopedagogiikka vuonna 2020?