# data[].attributes.body
Enamik karerohevetikaid elab mageveekogudes. Mõned liigid on kohastunud eluks teistel taimedel. Osa üherakulisi rohevetiktaimede liike elab sümbiontidena teistes organismides. Rohevetikaid on umbes 6000 liiki.

# data[].attributes.body
Üks tuntuim pruunvetikas on harilik põisadru.

# data[].attributes.body
Hulkrakne niitjas rohevetikas. Elutseb ojades ja jõgedes.

# data[].attributes.body
Üherakuline rohevetikas. Võib elada vees ja maismaal.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Käesolev aasta on rahvusvaheline Soome lahe aasta. Ikka selleks, et Läänemere riigid teeksid ühiseid jõupingutusi mereseisundi parandamiseks. Milline on aga meie Läänemere.praegune seis ? Tänavu lubatakse sooja suve.Millal algab sinivetikate hullus ? Need on tavasupleja lihtsad küsimused suve hakul.

# data[].attributes.attachment_link.description
Käesolev aasta on rahvusvaheline Soome lahe aasta. Ikka selleks, et Läänemere riigid teeksid ühiseid jõupingutusi mereseisundi parandamiseks. Milline on aga meie Läänemere.praegune seis ? Tänavu lubatakse sooja suve.Millal algab sinivetikate hullus ? Need on tavasupleja lihtsad küsimused suve hakul.

# data[].attributes.body
Sinivetikad ehk sinikud on peamiselt vees elavate bakteritehõimkond. Kasvavad niiskel pinnasel, lompides, liustikel, puukoorel ja mujal. Mõned liigid suudavad elada ka kuumaveeallikates.

# data[].attributes.body
Viburloomad liiguvad keerutades ühte või mitut viburit ja justkui kruvides ennast ümbritsevasse vette

# data[].attributes.body
Enamik pruunvetikaid on hulkraksed ja elavad meres.  Pruunvetikaid on umbes 1500–2000 liiki

# data[].attributes.body
Hulkraksed Neid võib leida nii mage- kui merevees. Punavetikaid on erinevate allikate järgi teada 4000 kuni 10 000 liiki.

Punavetikad saavad elutegevuseks kasutada väga nõrka valgust, suutes kasvada meredes ja ookeanides maksimaalselt 200 meetri sügavusel.