# data[].attributes.body
Stigningsregn sker når en luftstrøm tvinges op over f.eks. et bjerg. hvis luftstrømmen er umættet afkøles den først tøradiabatisk med 1 grad celsius pr. km, indtil den når sin ultimative mætning. herefter sker det fugtadiabatisk og dampen fortættes til regn og temperaturen falder herefter kun 0,5 grad pr. km

Stigningsregn sker når en luftstrøm tvinges op over f.eks. et bjerg. hvis luftstrømmen er umættet afkøles den først tøradiabatisk med 1 grad celsius pr. 100m, indtil den når sin ultimative mætning. herefter sker det fugtadiabatisk og dampen fortættes til regn og temperaturen falder herefter kun 0,5 grad pr. 100m. herefter på vej ned igen opvarmes luften med 0,5 grad pr. 100m. det skaber en tør og varm luft, en føhnvind.

Victor, Chayene, Ju

# data[].attributes.body
Toita, Kristian, Mia
En Varmfront er grænsen mellem to luftmasser i atmosfæren af uens temperatur, hvor den varme luft fortrænger den kolde luft. En varmfront er ofte forbundet med lavtryk. Varm luft er lettere end kold luft, fordi den har lavere tryk end den omgivende køligere luft.

# data[].attributes.body
Subtropisk klima er lange varme somre og korte milde vintre, jordens to subtropisk bælter ligger ved nord og syd

Subtropisk klima er kendt for at den koldeste måned altid er over 15 grader

Søren & Anders

# data[].attributes.body
Tempereret klima er det klima der hersker i to zoner rund om jordens nordlige og sydlige halvkugle de såkaldte tempererede klimazoner.

# data[].attributes.body
Tropisk klima: Jordens varmeste klimatype, hvor der aldrig forekommer frost. Tropisk klima svarer til middel temperaturer og i den koldeste måned er 15-17 grader

# data[].attributes.body
Emilie M, Mohammed, Philip, Maria

Albedo er den betegnelse vi bruger for solindstråling der reflekteres tilbage ud i rummet. Hvor meget der reflekteres, kommer an på jordoverfladens farve. Helt hvide overflader såsom is og sne har en albedo på 1, at stort set alt sollys reflekteres tilbage. jo mørkere jordoverfladen er, dets mindre sollys reflekteres der tilbage.

Mennesket påvirker især albedoen. Et eksempel kan være når vi fælder regnskoven, eller andre skove. Der fjerner vi dens mørke overflade, og tilsynegøre den lyse skovbund. Dermed stiger albedoen. I Arktis er det det modsatte der sker. På grund af den globale opvarmning, får vi mindre is og det betyder at der er mindre sollys der bliver reflekteret tilbage og på den måde bliver varmet yderligere op.

Vi kan især mærke den globale opvarmning omkring Arktis. Det meste af Arktis er hav, der er dækket af et tykt lag is, kaldet havis. Havisen kan vi se er blevet tyndere og mindre i sin udstrækning.

# data[].attributes.body
Kristian, Toita, Mia

Vulkanudbrud

Røg (co2, CH4, Aske)

Drivhusgasser

Solpletter

Milankovitch cyklus (bane omkring solen)

# data[].attributes.body
Polarklima er det klima, der hersker omkring Nordpolen og Sydpolen. Definitionen på polarklima er, at årets middeltemperatur er under 0° Celsius, og at middeltemperaturen i den varmeste måned er under 10° celsius.

Juile, Chayene, Victor, Nabila og Mingus

# data[].attributes.body
En hydrotermfigur, er en figur som beskriver forholdet mellem mm. nedbør, og temperatur i grader celcius.

Søjlediagrammet er nedbør i mm. i hver enkelt måned, og kurven er gennemsnits temperaturen i hver måned.

# data[].attributes.body
Menneskets aktiviteter øger atmosfærens indhold af drivhusgasser, som for eksempel kuldioxid (CO2) gennem stadig øget afbrænding af fossile brændsler (kul, olie, gas) og på grund af øget skovrydning, metan (CH4) fra øget husdyrhold, lossepladser, afbrænding af biomasse samt risdyrkning og lattergas (N2O) fra afbrænding af biomasse og fra landbrugets kvælstofgødning.
Atmosfærens indhold af drivhusgasser er steget markant siden midten af 1700-tallet. Størstedelen af forklaringen skal findes hos menneskets tiltagende industrielle aktiviteter. Boringer i indlandsisen i Antarktis har vist, at atmosfærens indhold af drivhusgasser er langt højere i dag end den har været på noget tidspunkt de seneste par hundrede tusind år.

# data[].attributes.body
Kystklima er defineret som steder nær hav, hvor forskellen på den koldeste og den varmeste måned er mindre end 18 grader celsius. Det tempererede kystklima er typisk præget af kølige somre og milde vintre, hvilket fx er tilfældet i Danmark, der har tempereret kystklima

# data[].attributes.body
Dugpunktet er den temperatur ved luftmassens indhold af vanddamp, under afkøling ved konstant tryk, vil fortsættes til flydende vand.

Nabila, Chayene, Mingus, Victor & Julie

# data[].attributes.body
Der ligger et ozonlag omkring jorden. Dette ozonlag (03) bestemmer hvad der indtrænger af UV og beskytter jorden.
Solen sender kortbølgede lysstråler ned på jorden, som gennemtrænger ozonlaget og reflektere på jordens overflade. Nogle stråler bliver absorberet, i fx vand eller mørke områder, andre reflektere og sender langbølgede varmestråler op igennem ozonlaget igen. Hvis der er mange skyer, bliver strålerne reflekteret frem og tilbage.  I luften ligger drivhusgasserne, som holder på varmen. Drivhusgasserne består af CO2, CH4, H2O.

# data[].attributes.body
Solensstråler (varmen) kommer ned i jordens atmosfære. Noget af varmen bliver i atmosfæren og noget kommer ud af den igen.

Eksempel:

Skyer kan både holde på varmen, og dække for solstrålerne.

# data[].attributes.body
Emilie M, Mohammed, Philip, Maria
CO2 - Kuldioxid - fx ved afbrænding af fossile brændsler og nedbrydning af organisk materiale
CH4- Metan - fx ved forrådnelse af organisk materiale og losse plader
H2O - vanddamp -  fx ved fordampning af vand og nedkøling med vand i industrien
N2O - lattergas - fx ved forrådnelsesproces og afbrænding af biomasse
O3 - ozon - fx ved fotokemisk luftforurening og nox'er ved fossil afbrænding