# data[].attributes.attachment_link.description
Lektionstyp: Musik, FN-dagen, värdegrund Beskrivning Musik till FN-dagen! Med utgångspunkt från låten En enkel sång om frihet Gör en textanalys, vad betyder sången? Låten med text, ackord, sång: https://www.youtube.com/watch?v=fxfh6pblJ1Y Låten bara melodi (sing-a-long): https://www.youtube.com/watch?v=lgS6HOJOs9U Öva med barnen och sjung tillsammans! Vad har det blivit för diskussion och hur är vi mot varandra?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Välkommen till Rafikis fria digitala lektioner om de globala målen och barnkonventionen. Lektionerna bygger på berättelser om barn i Sverige och världen och lyfter likheter trots ojämlika villkor. För elever i låg- och mellanstadiet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rafiki Pedagog | Globala målen i digitalt klassrum

# data[].attributes.attachment_link.description
Välkommen till Rafikis fria digitala lektioner om de globala målen och barnkonventionen. Lektionerna bygger på berättelser om barn i Sverige och världen och lyfter likheter trots ojämlika villkor. För elever i låg- och mellanstadiet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Likarätt ger grundläggande kunskap om likarättsfrågor till både personal, vårdnadshavare, elever och barn. Utbildningen reder ut begrepp och ger möjlighet till att fundera och diskutera. Den är framåtsyftande och får er att sätta ord på vad som redan fungerar bra hos er och vad som kan bli ännu bättre.

All personal går den individuella utbildningen (egen tid)

Någon ansvarar för att hålla i personalmöte (gemensam del)

Någon ansvarar för utskick till vårdnadshavare (individuell del) och föräldramöte (gemensam del)

Några ansvarar för att hålla utbildningen till barn eller elever (under lektionstid)

Längst ner på denna sida finner ni de tre elevmodulerna. Inom varje modul finns bland annat lärarhandledningar samt elevhäften att arbeta utifrån tillsammans med barnen/eleverna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Likarätt - information - Likarättsutbildning

# data[].attributes.attachment_link.description
Likarätt ger grundläggande kunskap om likarättsfrågor till både personal, vårdnadshavare, elever och barn. Utbildningen reder ut begrepp och ger möjlighet till att fundera och diskutera. Den är framåtsyftande och får er att sätta ord på vad som redan fungerar bra hos er och vad som kan bli ännu bättre.

# data[].attributes.attachment_link.title
UR Play | Dina favoritprogram när och var du vill

# data[].attributes.attachment_link.description
UR Play är en fri playtjänst från UR. Här hittar du utbildningsprogram, barnprogram, dokumentärer och föreläsningar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dra en lott

Låt eleverna dra en lott i Rädda Barnens utbildningsmaterial Livets lotteri. Eleverna har nu fötts i nya länder, med nya förutsättningar. I Livets lotteri visas risker som finns i det nya landet. Exempelvis har Somalia följande risker; barn på flykt, barnadödlighet, barnaga är tillåtet, barnarbete, barnsoldater rekryteras, barnäktenskap, fattigdom, kvinnlig könsstympning, pågående väpnad konflikt, sexuellt våld och undernäring. (www.raddabarnen.se)

Diskutera

Är rätten till frihet och lika värde kopplat till vilket land man är född i?

Vilka faktorer talar för och/eller emot detta?

Diskutera i par och avsluta med diskussion i helklass.

Mänskliga rättigheter i samhällskunskap och Idrott och hälsa

Orättvis fotboll

Svenska FN-förbundet har en övning/aktivitet som heter Orättvis fotboll som jag har genomfört med elever vid flertalet tillfällen.

Dela in eleverna i olika lag.

Utse en elev till domare för varje match.

Domaren bestämmer vilka förutsättningar de olika lagen har samt leder gruppdiskussionen efter matchen.

Se till att byta domare och förutsättningar inför olika matcher.

Lagen representerar olika länder som exempelvis Sverige, USA, Spanien, Polen, Kina, Pakistan och Argentina.

Alla lag ska ha olika förutsättningar, exempelvis:

Lagen har olika antal spelare på plan under matchens gång.

Ett lag får ett stort mål, ett lag ett litet mål.

Endast ett lag får ha målvakt.

Samtliga spelare i ett lag får endast springa baklänges.

Minst två spelare i ett lag måste hålla armkrok när de spelar. Lagen möter varandra i matcher om 5-10 minuter.

Diskutera

Efter varje match får lagen diskutera de olika förutsättningar lagen hade.

Uppstod några konflikter och/eller något som var orättvist?

Finns det samband mellan resursfördelning och konflikter? Varför/varför inte?

Vilka anledningar finns det till att det uppstår konflikter och hur agerar människan i konfliktsituationer?

Hur kan det komma sig att människor och länder har så pass olika förutsättningar?

100 sätt att göra skillnad

Som en avslutande övning vill jag lyfta den konkreta listan "100 sätt att förändra och påverka" från Raoul Wallenberg Academy. Låt dina elever göra en handlingsplan för att göra skillnad och agera. Alla handlingar är viktiga och betydelsefulla. Låt eleverna diskutera och bestämma om de ska göra enskilda handlingar eller handlingar som hela klassen arbetar vidare med.

Här finns mer information och listan som direkt går att använda i din undervisning , eller varför inte låta dina elever skapa en egen 100-lista?

# data[].attributes.attachment_link.description
De mänskliga rättigheterna är universella. Genom att dra en lott i Livets lotteri, studera Barnens världskarta eller arbeta sig igenom de 30 olika lektionerna om de 30 mänskliga rättigheterna i Raoul Wallenberg Academys material förstår man att vi aldrig någonsin kan stanna upp i arbetet för allas lika värde.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi sitter på ett kafé på Centralstationen i Stockholm. Ali tar en klunk te och pekar mot den välkända "ringen".

- Där nere kom jag, säger han. Det var folk överallt, och många sprang.

Han ler åt minnet.

- Alla pratade konstigt. Allt var annorlunda. Jag var glad, men rädd. Vad skulle jag göra nu? Vem skulle jag fråga? Tänk om någon var civilpolis och skulle arrestera mig?

Läs hela berättelsen här

Mest av allt saknar jag mamma

Jag heter Mirwais och kommer från Kabul i Afghanistan. Jag är född 1989 och har en mamma, pappa, lillasyster och lillebror. Min mamma är läkare och min pappa var med i ett politiskt parti.

I Afghanistan hade jag ett bra liv om man jämför med många andra, som inte får gå i skolan. Jag gick i en privatskola och läste mycket matte och engelska. I Afghanistan har man ibland flera prov som man måste klara på en enda dag. Därför läste jag också extra.

När jag var 11 år började jag också jobba i en cykelaffär. I början fick jag städa i butiken, men senare fick jag vara med och laga cyklar. Jag gillade arbetet, men pappa ville att jag hellre skulle komma hem och plugga.

Läs hela berättelsen här

Jag hade bara en chans att fly

Jag heter Hanfare och kommer från Eritrea. Jag lämnade min mamma där i december 2010. Min pappa är död. Han dog i kriget mot Etiopien.

I Eritrea var allt så annorlunda mot i Sverige. Mamma och jag hade ingen el, bara en fotogenlampa och ibland hade vi inte pengar till att köpa fotogen. I skolan fanns inga bord eller stolar eller böcker. Vi satt på plåttunnor.

Jag tillhör folkslaget afarer. I Eritrea tror många att alla afarer är nomader och vi blir därför kallade för "bönder". Det finns nio klaner och nio olika språk i Eritrea. Därför tycker jag att man borde lära barnen tidigt att man ska respektera varandra.

Efter grundskolan måste alla göra militärtjänst i Eritrea. Min mamma hade en bror som gjorde militärtjänst - och han kom aldrig tillbaka. Ingen vet vad som hände honom. Mamma ville inte riskera att samma sak hände mig. Eftersom pappa är död är jag den enda hon har. Alltså skulle jag fly till min farbror i Jemen.

Läs hela berättelsen här

De som hjälpte oss blev dödade

Mitt namn är Palwasha och det här är min berättelse.

I Afghanistan var mina föräldrar lärare och aktiva inom politiken. När talibanerna kom till makten år 1996 tog de oss till ett läger någonstans mellan Kabul och Parwan. Kvinnorna och männen skiljdes åt och det dröjde sju år innan jag träffade min pappa igen.

Lägret var hemskt, men vi var ungefär 40 stycken som lyckades fly i mörkret på baksidan. Jag minns att vi sprang genom lera och vatten. Mamma drog oss och sa att vi skulle vara tysta. Jag vet att de som vaktade medan vi flydde blev dödade. Jag har ganska hemska minnen från min barndom. De ljusa minnena försvinner snabbare.

Läs hela berättelsen här

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi sitter på ett kafé på Centralstationen i Stockholm. Ali tar en klunk te och pekar mot den välkända "ringen". - Där nere kom jag, säger han. Det var folk överallt, och många sprang. Han ler åt minnet. - Alla pratade konstigt. Allt var annorlunda. Jag var glad, men rädd.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
FN:s konvention om barnets rättigheter, eller barnkonventionen som den också kallas, innehåller bestämmelser om mänskliga rättigheter för barn. I barnkonventionens artikel 45 finns inskrivet att det är UNICEFs uppgift att kämpa för att barnkonventionen efterlevs.

1. Som barn räknas varje människa under 18 år.

2. Alla barn är lika mycket värda och har samma rättigheter. Ingen får diskrimineras.

3. Vid alla beslut som rör barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa.

4. Varje stat ska ta ansvar för och nyttja sina resurser till fullo för att uppfylla barns rättigheter. Där det behövs ska stater samarbeta internationellt.

5. Barnets föräldrar eller annan vårdnadshavare ansvarar för barnets uppfostran och utveckling. De ska också stötta barnet i att få sina rättigheter uppfyllda.

6. Barn har rätt till liv, överlevnad och utveckling.

7. Barn har rätt till ett eget namn och ett medborgarskap. Barnet har rätt, så långt det är möjligt, att få veta vilka dess föräldrar är och få deras omvårdnad.

8. Barn har rätt till sin identitet, sitt medborgarskap, sitt namn och sina släktförhållanden.

9. Barn ska inte skiljas från sina föräldrar, utom när det är nödvändigt för barnets bästa.

10. Barn har rätt att återförenas med sin familj om familjen splittrats.

11. Varje stat ska bekämpa olovligt bortförande och kvarhållande av barn i utlandet.

12. Barn har rätt att uttrycka sin mening och höras i alla frågor som rör barnet. Hänsyn ska tas till barnets åsikter, utifrån barnets ålder och mognad.

13. Barn har rätt till yttrandefrihet; att tänka, tycka och uttrycka sina åsikter, med respekt för andra personers rättigheter.

14. Barn har rätt att utöva vilken religion de vill, eller ingen alls.

15. Barn har rätt att delta i föreningar och fredliga sammankomster.

16. Barn har rätt till ett privatliv.

17. Barn har rätt att få tillgång till information via till exempel internet, radio och tv. Staten ska uppmuntra att det skapas material som är av värde för barn och som inte är skadligt.

18. Barnets föräldrar eller vårdnadshavare, har gemensamt huvudansvar för barnets uppfostran och utveckling, med statens stöd.

19. Barn ska skyddas mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp, vanvård eller försumlig behandling, misshandel eller utnyttjande, inklusive sexuella övergrepp.

20. Barn som av olika anledningar inte kan bo kvar i sin hemmiljö har rätt till skydd och stöd från staten, samt rätt till ett alternativt hem.

21. Vid adoption ska staten säkerställa att största vikt ges till vad som bedöms vara barnets bästa.

22. Barn på flykt har rätt till skydd, och hjälp att spåra och hitta sina föräldrar eller andra familjemedlemmar.

23. Barn med funktionsnedsättning har rätt till ett fullvärdigt och anständigt liv samt hjälp att aktivt delta i samhället.

24. Barn har rätt till bästa möjliga hälsa, tillgång till hälso- och sjukvård samt till rehabilitering. Traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa ska avskaffas.

25. Varje stat ska regelbundet se till att ett barn som är omhändertaget av myndigheter behandlas väl.

26. Barn har rätt till social trygghet samt till statligt stöd, ifall föräldrar eller annan vårdnadshavare saknar tillräckliga resurser.

27. Barn har rätt till skälig levnadsstandard, till exempel bostad, kläder och mat.

28. Barn har rätt till utbildning. Grundskolan ska vara obligatorisk, kostnadsfri och tillgänglig för alla.

29. Skolan ska hjälpa barnet att utvecklas och lära barnet om mänskliga rättigheter.

30. Barn som tillhör etniska, religiösa eller språkliga minoriteter, eller som tillhör ett urfolk, har rätt till sitt språk, sin kultur och sin religion.

31. Barn har rätt till lek, vila och fritid.

32. Barn har rätt att skyddas mot ekonomiskt utnyttjande och mot arbete som är skadligt eller som hindrar barnets skolgång.

33. Barn ska skyddas från narkotika.

34. Barn ska skyddas från alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp.

35. Varje stat ska förhindra bortförande och försäljning av, eller handel med, barn.

36. Varje stat ska skydda barn från alla andra former av utnyttjande som kan skada barnet.

37. Barn ska inte utsättas för tortyr, annan grym behandling, bestraffning eller dödsstraff. Frihetsberövande av ett barn ska ske i enlighet med lag och får endast användas som en sista utväg och för kortast lämpliga tid.

38. Varje stat ska säkerställa skydd och omvårdnad av barn som berörs av en väpnad konflikt.

39. Barn som har utsatts för vanvård, utnyttjande, övergrepp, tortyr eller väpnade konflikter har rätt till rehabilitering och social återanpassning.

40. Barn som anklagas för brott, eller har blivit dömt för en straffbar handling, har rätt att behandlas rättvist och respektfullt, få juridiskt stöd samt återanpassas i samhället.

41. Om det finns bestämmelser i en stat, som går längre för barns rättigheter än innehållet i barnkonventionen, gäller de bestämmelserna.

42. Varje stat ska göra barnkonventionen allmänt känd bland både vuxna och barn.

43. Regler om hur barnkonventionen följs upp och vad stater ska göra för att följa den.

44. Regler om hur de som bestämmer i länderna ska göra för att följa barnkonventionen.

På sidan publikationer finner du barnkonventionen och handbok om barnkonventionen att ladda ner som PDF.

Till barnkonventionen finns tre tilläggsprotokoll. Det första behandlar barn i väpnade konflikter och det andra handlar om handel med barn, barnprostitution och barnpornografi. Det tredje ger barn möjlighet att lämna in klagomål till FN:s barnrättskommitté.

# data[].attributes.attachment_link.description
FN:s konvention om barnets rättigheter, eller barnkonventionen som den också kallas, innehåller bestämmelser om mänskliga rättigheter för barn. I barnkonventionens artikel 45 finns inskrivet att det är UNICEFs uppgift att kämpa för att barnkonventionen efterlevs. Som barn räknas varje människa under 18 år. Alla barn är lika mycket värda och har samma rättigheter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hur går det för Globala målen? Ny FN-rapport ute nu!

FN har precis släppt den årliga rapporten "Sustainable Development Goals Report" som granskar framstegen för Globala målen och genomförandet av Agenda 2030.

FN har precis släppt den årliga rapporten "Sustainable Development Goals Report" som granskar framstegen för Globala målen och genomförandet av Agenda 2030.

# data[].attributes.attachment_link.description
Globala målen är den mest ambitiösa agendan för hållbar utveckling som världens länder någonsin antagit. Lär dig mer om målen och se hur du kan bidra!

# data[].attributes.attachment_link.description
Director: Rickard Boija
Motion Design: Rickard Boija
Producer: Thomas Aziz
Production Manager: Jet Hilferink

# data[].attributes.body
Med all rätt

# data[].attributes.attachment_link.description
Vårdnadstvist. Enligt barnkonventionen har barn rätt till båda sina föräldrar, även vid skilsmässor och separationer. Här möter du Ellen. Hennes mamma och pappa har flyttat isär. Ellens mamma låter inte henne träffa sin pappa. Ellen saknar sin pappa så att det värker i bröstet.

# data[].attributes.body
FN 2019

# data[].attributes.body
Barnkonventionen material

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Låt barnen veta sin rätt | Barnfonden

Verktygslåda för att prata om barnkonventionen

Verktygslådan riktar sig till dig som bibliotekarie och innehåller en rad övningar för barn mellan 6 och 12 år. Förhoppningen är att verktygslådan ska ge dig handfasta tips på hur barnkonventionen och barns rättigheter kan presenteras på ett intresseväckande sätt.

Vi på Barnfonden och på BTJ tar detta initiativ för vi tycker barn och bibliotek är viktiga och vill hjälpa till att uppmuntra barnens rättigheter och kritiska tänkande. Där tror vi att arbetet med barnkonventionen passar in, att få lära sig mer om barnens rättigheter i Sverige och i världen.
Uppdelad efter konventionens fyra grundartiklar
För att ge en så bred uppfattning kring konventionen som möjligt är Verktygslådan uppdelad efter konventionens fyra grundartiklar. Till varje artikel finns övningar, uppgifter eller diskussionsunderlag som ger barnen en uppfattning om vilka rättigheter de har, vilken betydelse rättigheterna har för barnet själv och för barn i andra länder. Barnen får också utveckla förmågan att diskutera och arbeta i grupp samt bilda åsikter och uttrycka sig. Men framförallt får de ett roligt och givande höstlov!
För barn mellan 6 och 12 år, eller äldre
Du kan läsa mer om det centrala innehållet och begreppen i barnkonventionen samt om dess historia. Aktiviteterna är framtagna för barn mellan 6 och 12 år, men kan med viss bearbetning användas för både yngre och äldre åldersgrupper. Materialet kan naturligtvis också användas efter höstlovet vid andra aktiviteter.
Lycka till!

Fyra grundprinciper samt övningar relaterade till dessa

Barnkonventionen listar barns rättigheter inom olika områden och innehåller 54 artiklar. Av dessa räknas fyra som grundprinciper. Det betyder att de är vägledande och sammanfattar helheten i barnkonventionen. Till de här fyra artiklarna finns ett antal övningar som syftar till att presentera och diskutera barns rättigheter på ett intresseväckande sätt.

Lika värde

Alla barn är lika mycket värda och har samma rättigheter. Ingen får diskrimineras. (Artikel 2)
Syfte: Barnen lär sig förstå skillnaden mellan rättigheter, individuella behov och önskemål. Vi märker att vissa behov är viktigare än andra och att det är svårt att avstå från dessa. Vi diskuterar hur olika människors behov är och funderar över orsaker till detta. Vi märker att basbehov kan klassas som rättigheter. Vi lär oss att människor har mänskliga rättigheter och att barn dessutom har speciella rättigheter.
Ladda ned leken Fast på ön Ladda ned leken Med andra ord Ladda ned leken Vikgubben

Rätt till en röst

Barn har rätt att uttrycka sin mening och höras i alla frågor som rör barnet. Hänsyn ska tas till barnets åsikter, utifrån barnets ålder och mognad. (Artikel 12)
Syfte: Att prata om var och hur barnen själva kan påverka och uttrycka sin åsikt. Vi förstår hur våra egna attityder och beteendemönster inverkar på hur andra människor förhåller sig till oss och på hur de lyssnar till våra åsikter.
Ladda ned leken Novelltävling. Ladda ned leken Fingertwister Ladda ned leken Minskad ojämlikhet

Pressmeddelande och sociala medier

Josefin Sundström är barnboksförfattare och här skickar hon en hälsning till alla barn och bibliotekarier som engagerar sig i Barnfondens och BTJ:s höstlovsaktiviteter 2019.

Vi använder cookies för att vår hemsida ska fungera så bra som möjligt för dig. Genom att surfa vidare godkänner du användandet av cookies. Läs mer om vår användning av cookies här.

# data[].attributes.attachment_link.description
Låt barnen veta sin rätt | Barnfonden Verktygslåda för att prata om barnkonventionen Verktygslådan riktar sig till dig som bibliotekarie och innehåller en rad övningar för barn mellan 6 och 12 år. Förhoppningen är att verktygslådan ska ge dig handfasta tips på hur barnkonventionen och barns rättigheter kan presenteras på ett intresseväckande sätt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klimat påverkar tillgången till mat, men vad vi äter påverkar också klimatet. När vi ställer om vår kost till att vara mer klimatsmart kan vi också hjälpa till att bekämpa klimatförändringar och förhindra att fler drabbas av matbrist. Därför handlar årets tävling om att skapa ett klimatsmart recept för en skollunch. Analysera olika livsmedels påverkan på klimatet och skapa något som är gott att äta, som samtidigt gör gott för vår planet.

Möt vår fantastiska jury!

Vi har en fenomenal och mycket kompetent jury i årets skoltävling!
Juryn kommer att bedöma recepten i de bidragen som går vidare till andra omgången.
Vilka är då de fyra medlemmarna?

Paul Svensson, kock och programledare

Smilla Luuk, kock och kokboksförfattare

Ulla Karlström, redaktionschef på Allt om Mat

Anneli Bylund, hållbarhetsstrateg på Coop

PRIS: 10 000 kronor till klassen!

Fyra klasser/kursgrupper vinner det fantastiska priset om 10 000 kronor vardera, sponsrat av Coop!
I varje kategori utses en vinnare: lågstadiet, mellanstadiet, högstadiet och gymnasiet.
Prissumman kan exempelvis användas till studiebesök eller klassresa.

Instruktioner

Skapa ett klimatsmart recept i klassen/kursgruppen. Skicka in det klimatsmarta receptet via formuläret längre ner på sidan.

Bedömningen av tävlingsbidragen sker i två delar. I den första delen granskar vi er motivering där ni visar varför receptet är klimatsmart. De bidrag med bäst motivering går vidare till andra omgången där det är dags för själva receptbedömningen som görs av en jury av riktiga mästerkockar.

Tävlingen gäller för elever i alla årskurser från lågstadiet till och med gymnasiet. Sista tävlingsdag är den 7 november!

Kriterier

Receptet ska avse 4 personer där en portion inte får kosta mer än 11 kronor. Se livsmedelslistan längre ner över vilka saker som ni inte behöver räkna in i kostnaden. (Siffran 11 kr baseras på 10,43 kr per portion, som är snittkostnaden för en skollunch.)

Motiveringen visar hur receptet tar hänsyn till säsong, koldioxidutsläpp, märkningar som ekologisk, KRAV och Fairtrade samt ort för produktion.

Receptet ska bestå av en inköpslista och en steg för steg förklaring av tillagningen.

Varje klass/kursgrupp kan endast skicka in ett tävlingsbidrag.

Vi utser en vinnare för varje kategori: lågstadiet, mellanstadiet, högstadiet och gymnasiet.

Livsmedelslista

Dessa produkter kan ni ta med gratis i ert recept, ni behöver alltså inte räkna in dessa i kostnaden 11 kr per portion. Men glöm inte att skriva in dem i receptet!

Salt

Peppar

Andra torra kryddor

Olja för stekning eller liknande

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimatsmart skollunch - Svenska FN-förbundet

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimat påverkar tillgången till mat, men vad vi äter påverkar också klimatet. När vi ställer om vår kost till att vara mer klimatsmart kan vi också hjälpa till att bekämpa klimatförändringar och förhindra att fler drabbas av matbrist. Därför handlar årets tävling om att skapa ett klimatsmart recept för en skollunch.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Land/Plats
Olika grödor kommer från olika länder, det innebär olika transportsträckor eller att vissa grödor kräver mycket energi att odlas på ställen där den inte hör hemma ursprungligen. Närproducerad mat är också bra att ha i åtanke. Vad finns i närheten av er som ni skulle kunna använda er av?

Säsong
Vissa grödor har sin säsong året om medan andra grödor bara växer under väldigt specifika perioder. Om det inte är säsong för en viss grönsak kan det krävas mycket av naturen för att kunna odla den ändå.

Kött eller grönsaker
Köttindustrin bidrar till större mängd utsläpp än den för grönsaker. Genom att minska på köttet och ersätta det med andra proteinkällor som till exempel bönor och baljväxter kan göra ert recept mer klimatsmart.

Märkningar av produkter
Ekologiska/kravmärkta grönsaker bidrar faktiskt till hälften så mycket utsläpp som icke-ekologiska grönsaker, så kom ihåg märkningen. Förutom ekologiskt kan ni även ta hänsyn till Fairtrade-produkter. En Fairtrade-märkning innebär att personerna som jobbat med produktionen har schyssta arbetsvillkor och får en lön de faktiskt kan försörja sin familj på.
Sista tävlingsdag är den 7 november!

# data[].attributes.attachment_link.title
Tips - klimatsmart lunch - Svenska FN-förbundet

# data[].attributes.attachment_link.description
Tips till ert klimatsmarta recept! Land/Plats Olika grödor kommer från olika länder, det innebär olika transportsträckor eller att vissa grödor kräver mycket energi att odlas på ställen där den inte hör hemma ursprungligen. Närproducerad mat är också bra att ha i åtanke. Vad finns i närheten av er som ni skulle kunna använda er ...