# data[].attributes.body
Hvem bestod den af:
Vestblokken = USA, Storbritannien, Canada, Frankrig, Holland, Belgien, Luxembourg, Italien, Portugal, Norge, Island, Danmark,  Vesttyskland i 1955, (Grækenland og Tyrkiet i 1952)

Østblokken = USSR, Polen, DDR, Tjekkoslovakiet, Ungarn, Bulgarien, Rumænien og Albanien

Hvordan organiseredes det økonomiske samarbejde og hvordan var dets karakteristika:

Vestblokken = Marshallplanen = den amerikanske udenrigsminister fremsatte et tilbud på vegne af USA til de europæiske lande om omfattende økonomisk hjælp, som skulle stabilisere de vesteuropæiske lande økonomisk og politisk. Marshallplanen blev en del af den amerikanske inddæmningspolitik. De vesteuropæiske lande blev bundet sammen i organisationen OEEC, der blev etableret i 1948 for at organisere modtagelsen af Marshallhjælpen. OEEC liberaliserede handlen mellem deltagerlandene ved at afvikle de importrestriktioner, som de enkelte lande siden krisen i 1930’erbe havde anvendt til at styre importen. Organisationen afspejlede den amerikanske overbevisning om, at større frihed for handel og investeringer på tværs af landegrænser i Europa var en nødvendig forudsætning for Europas økonomiske genrejsning.

Østblokken = I 1940 havde de kommunistiske lande dannet en økonomisk samarbejdsorganisation med Comecon, som skulle samordne planøkonomierne i de kommunistiske lande + formålet ar at skabe en økonomisk arbejdsdeling mellem medlemslande under sovjetisk ledelse. Dette bidrog til at binde de enkelte lande sammen i et tæt indbyrdes afhængighedsforhold.

Hvordan organiseredes det millitærer samarbejde og hvordan var dets karakteristika:

Vestblokken =  I 1949 oprettedes Atlantpagten, som var en forsvarsalliance, der byggede på grundsætningen om solidarisk forsvar = ”én for alle, alle for én”. Var i realiteten en amerikansk forsvarsgaranti for Vesteuropa. Under pagten blev NATO skabt, som var en fælles organisation for forsvaret af Vesteuropa.

Østblokken = I 1955 oprettede USSR en forsvarsorganisation kaldet Warszawapagten.

Hvad var motivationen til samarbejde både økn og militært? For Hhv. USA og USSR:

Vestblokken =
Militært: USA frygtede en for stor kommunistisk og sovjetisk ekspansion på lang sigt

Økonomisk: Europa var af meget stor økonomisk betydning for USA som marked og som investeringsområde, og Marshallplanen tjente derfor USA's økonomiske interesser på både kort og lang sigt, da den hjalp med at genoprette Europas købekraft.

Østblokken =
Militært: USSR frygtede amerikansk verdensherredømme og ville derfor udbrede det kommunistiske samfundssystem til resten af verden.

Økonomisk: De ville bibeholde planøkonomien, da planøkonomien bandt landene sammen og gjorde dem afhængige af hinanden.

Hvad var motivation til samarbejdet for de øvrige stater i hhv. øst og vest?:

Vestblokken =  Europa var stærkt svækket økonomisk og socialt = økonomisk genopbygning og militært beskyttelse (bange for kommunismen)

Østblokken = Magthaverne, sammenholdet mellem de kommunistiske partier, som er organiserede i Comecon. De har fået magten af Sovjetunionen i satellitstaterne og skal derfor være loyale. Kommunistpartiernes loyalitet og ideologiske fastholder dette og undertrykker befolkningen.

# data[].attributes.body
| Hvad kan kilden bruges til? -        Opstil en problemstilling, et ’autentisk spørgsmål’ (ikke tekstrettet) Hvordan anser USSR og USA hinandens og egen udenrigspolitik // politiske og økonomiske indgreb i Europa umiddelbart efter 2. verdenskrig? -

| Hvorfor kan kilden bruges til at se på dette? -        Argumenter – brug dine kildekritiske grundbegreber
Begge afsendere er repræsentative (Truman er præsident og Zjdanov pot. efterfølger efter Stalin)

Talerne har ens emne/omtaler samme områder (Polen, Bulgarien, Rumænien), er sammentidslige

Begge nogenlunde ens kommunikationssituation – givet til en gruppe med ens grundsyn, som har en vis betydning/er statsmænd.

Tendens i begge kilder – tydelig tendentiøs skildring af både egne og USA’s handlinger i begge kilder, med direkte modsætningspar ved f.eks. ”folkedemokratiseringen”

Polen, Rumænien og Bulgarien. Ophavssituation ens

# data[].attributes.body
OPGAVE 1: Få styr på Øst og Vestblokken - Skema udfyldning

| Forhold | I vestblokken | I Østblokken
| Hvem bestod den af |  Storbritanien, Frankrig, Holland, Belgien, Luxemborg, Italien, Portugal, norge, Island, Danmark  |  Czech republic, Polen, Ungarn, Jugoslavien, Rumænien, Albanien og østtyskland (DDR)
| Hvordan organiseredes det økonomiske samarbejde og hvordan var dets karakteristika |  Atlantpagten OEEC – europærisk økonomisk samarbejde - Organisering af modtagelsen af Marshallhjælpen  | COMECON – økonomisk sasmarbejdsorganisation -  Grundlagt af sojvet, Bulgarien, tjekkoslovakiet, Ungarn, Polen og Rumænien. Albanien, ØstTyskland, Mongoliet, cuba og Vietnam bliver senere medlem  Grundlagt fordi Josef Stalin ville sikre sovjetisk dominans over vasalstaterne i østeuropa.
| Hvordan organiseredes det millitærer samarbejde og hvordan var dets karakteristika |  NATO Deltagernes militære styrker underordnedes én fælles overkommando  |  Kommunistisk milllitærallicance – Oprettet i Warszawa af Albanien, Bulgarien, Tjekkoslovakiet, DDR, Ungarn, Polen og Rumænien grundet navnet Warszawapagten.
| Hvad var motivationen til samarbejde både økn og militært? For Hhv. USA og USSR |  Med Danmark, en mulighed for at etblere atomvåben på grønland.  |  Det var et modsvar på vesttysklands optagelse i NATO. Stationering af sovjetiske tropper i østeuropa.
| Hvad var motivation til samarbejdet for de øvrige stater i hhv. øst og vest? |  USA, en overvældende stormagt, tilbød støtte, og beskyttelse. |  Økonomisk gevinst efter stor økonomisk skade fra krigen.

# data[].attributes.body
Hvem bestod den af
Vest: USA, Canada, GB, Frankrig, Holland, Belgien, Luxembourg, Italien, Portugal, Norge, Island, Danmark

Øst: USSR, DDR, Polen, Tjekkoslovakiet, Ungarn, Bulgarien, Rumænien, Albanien, (Jugoslavien)

Hvordan organiseredes det økonomiske samarbejde og hvordan var dets karakteristika

Vest: OEEC, Handlings- og investeringsfrihed, Marshall planen, afvikle importrestriktionerMarkedsøkonomi og fri handel mellem grænserne var karakteristika

Øst:   Comecon,Samordne planøkonomierne i kom. lande (USSR ledelse)Intern afhængighed og organisering under sovjet var karakteristika

Hvordan organiseredes det millitærer samarbejde og hvordan var dets karakteristika

Vest: NATO, atlantpagten,
USA er supermagten som hører til vestblokkenMedlemmernes militærmagt fælles kommando.

Øst: Wazavapagten 1955

Sovjetunionen er supermagten, og de andre lande er styret af SovjetUnionen
Hvad var motivationen til samarbejde både økn og militært? For Hhv. USA og USSR

Vest: Skabe handelspartnerUndgå at kommunisme spreder sig til vesteuropa

Øst:  Forsvar mod USA, beholde deres magtTrak penge ud af satellitstater,
Hvad var motivation til samarbejdet for de øvrige stater i hhv. øst og vest?

Vest: Handel/økonomisk fremgang Sikkerhed
Øst: USSR havde magt gennem de kom. partier som de selv indførte i de fleste lande. Kontrollerede dem i gennem partierne, senere med militær magt, udbredelse af kommunisme

# data[].attributes.body
Hvem bestod den af?
I vestblokken: Island, Norge, Holland, Danmark, Storbritannien, Vesttyskland, Belgien, Lux, Frankrig, Portugal, Italien, Grækenland og Tyrkiet.

I Østblokken: Sovjet, Polen, DDR, Tjekkoslovakiet, Ungarn, Rumænien, Bulgarien og Albanien

Hvordan organiseredes det økonomiske samarbejde og hvordan var dets karakteristika?
De vesteuropæiske lande gik sammen om et samarbejde, som de navngav OEEC (Organization for European Economic Corporation) (1948). OEEC var med til at bestemme hvordan Marshallhjælpen skulle organiseres. Karakteristika ved OEEC var, at de liberaliserede handlen mellem deltagerlandede ved at fjerne importrestriktioner samt større frihed for handel på tværs af lande + investeringer.

De østeuropæiske stater gik sammen om en økonomisk samarbejdsorganisation kaldet for Comecon i 1949. Formålet med Comecon var at forene planøkonomien og organisere den på tværs af landene. Karakteristisk gjorde de det modsatte af OEEC. De ville have at landene skulle være afhængige af hinanden og tætte.

Hvordan organiseredes det militære samarbejde og hvordan var dets karakteristika
Atlanterpagten talte for: ”én for alle, alle for én” solidarisk militært. NATO bliver oprettet i 1949, fordi der skulle være en fælles organisation for forsvaret i vest. NATO bestod oprindeligt af landene: USA, FR, Norge, UK, Belgien, Canada, IT, Portugal, Island, Holland, DK, Lux

Sovjetunionen oprettede et system, som bestod af tosidet-aftaler. (Sovjet lavede aftaler med hvert enkelt land i stedet for en universel aftale blandt alle landene) i 1955 oprettede Sovjetunionen Warszawapagten, som var et modspil mod Atlanterpagten.

Hvad var motivationen til samarbejde både økn. og militært? For Hhv. USA og USSR
USA: styrke solidaritet med militære midler, universel pagt, bekæmpe kommunismen (ideologikamp). Frygter at kommunismen tager over.

Økonomisk: Europa kan købe USA’s varer, hvis de igen får en stabiløkonomi og forbliver liberale og demokratiske. Med et kommunistisk styre er der ingen sandsynlighed for, at Europa køber USA’s varer.

USSR militært: bevare kommunismen

Økonomisk: bevare planøkonomi, forsøgte at gøre landene afhængige af hinanden – tvunget til at forblive i samarbejdet. Gøre folk fattig àik’ mulighed for oprør eller stor magt.

Hvad var motivationen til samarbejde både økn. og militært? For Hhv. USA og USSR
Hvad var motivation til samarbejdet for de øvrige stater i hhv. øst og vest?

Vest: Attraktivt at få økonomisk vækst pga. dårlig økonomi.

Én for alle, alle for én

Øst:
Militært: solidaritetsfølelse,

Kommunistiske partier i øst kommer ved magten pga. Sovjetunionen --> står i gæld til Sovjet ---> prøver at sikre et loyal folk indenfor samarbejdet med bl.a. Comecon.

# data[].attributes.body
Hvordan brugte USSR WWII til at promovere kommunismen?
Afsender: repræsentant for kommunistiske styre i USSR, kommunistisk tendens. Han er af den opfattelse at kapitalisme og imperialismen var grund til anden verdenskrig og fører til fattigdom og elendighed.

# data[].attributes.body
KILDE 1:
Problemformulering: Hvad var motivationen for den amerikanske udenrigspolitik i Europa ummidelbart efter 2vk?

# data[].attributes.body
Hvorfor vælger USA at hjælpe Grækenland med økonomisk og militær støtte efter 2.vk?

Afsender: USA’s daværende præsident, han må altså repræsentere den Amerikanske befolkning, da de har demokrati.
tendens: borgerlig liberal – imod kommunisme, derfor ønsker han ingen udbredelse af denne- hvilket er en fare i Grækenland

# data[].attributes.body
Problemstilling til tredje kilde:
Hvordan så Sovjetunionen sig selv ift. USA?

# data[].attributes.body
Hvordan kan man begrunde optakten til Trumandoktrinen i den gældende tidsperiode?

# data[].attributes.body
Kilde 3
Problemstilling
Hvilke opfattelse ønskede politikere i østblokken at deres borgere havde af USA og vestblokken i starten af den kolde krig?

Hvorfor kan kilden bruges til at se på dette?

Fordi afsenderen er en politiker, som er repræsentativ for det kommunistiske parti (Da han er repræsentant), og fordi talen er en offentlig kilde. Altså må han ønske at borgerne tror på det han siger.

# data[].attributes.body
Kilde 3