# data[].attributes.headline
2. Verdenskrig var et vendepunkt i velfærdsstatens udvikling. De ydelser vi i dag kender som eksempelvis folkepension og offentlige sygesikring, blev opbygget i perioden fremgik 1970’erne.Socialdemokratiet var en social aktør i formuleringen af et velfærdprojekt, og dannede regering.(Der var en række borgerlige politikere der også var motiveret i ønsket om at undgå den politiske, økonomiske og sociale uro der havde plaget i mellemkrigstiden.)Alle borger i samfundet skulle løftes op på et alment acceptabelt niveau - Efter krigen voksede tanken om ikke at reparer men forebygge. Det var statens ansvar.Fra den religiøse side fremførte en række præster at velfærdsstaten undergravede den kristne velgørenhed, da den erstattede nådes- og barmhjertighedsprincippet med retsprincippet. Gennembruddet for det velfærdsstatslige program blev vedtagelsen af folkepensionen i 1956, hvorefter alle danske borgere over 67 år var sikret et mindste beløb uafhængigt af økonomiske forhold.Der kom økonomisk højkonjunktur 1950-1975 hvor det tilmed kan ses på tabellen over personer fordelt på arbejdsstyrken, hvor flere kommer i arbejde. 

# data[].attributes.subject
2. Verdenskrig var et vendepunkt i velfærdsstatens udvikling. De ydelser vi i dag kender som eksempelvis folkepension og offentlige sygesikring, blev opbygget i perioden fremgik 1970’erne.Socialdemokratiet var en social aktør i formuleringen af et velfærdprojekt, og dannede regering.(Der var en række borgerlige politikere der også var motiveret i ønsket om at undgå den politiske, økonomiske og sociale uro der havde plaget i mellemkrigstiden.)Alle borger i samfundet skulle løftes op på et alment acceptabelt niveau - Efter krigen voksede tanken om ikke at reparer men forebygge. Det var statens ansvar.Fra den religiøse side fremførte en række præster at velfærdsstaten undergravede den kristne velgørenhed, da den erstattede nådes- og barmhjertighedsprincippet med retsprincippet. Gennembruddet for det velfærdsstatslige program blev vedtagelsen af folkepensionen i 1956, hvorefter alle danske borgere over 67 år var sikret et mindste beløb uafhængigt af økonomiske forhold.Der kom økonomisk højkonjunktur 1950-1975 hvor det tilmed kan ses på tabellen over personer fordelt på arbejdsstyrken, hvor flere kommer i arbejde. 

# data[].attributes.body
1. Den Anden Verdenskrig blev et vendepunkt i velfærdsstatens udvikling. De ydelser vi i dag kender som eksempelvis folkepension og offentlig sygesikring blev opbygget i perioden frem til midten af 1970´erne.

2. Social demokratiet var en væsentlig aktør. Der opstod dog uenigheder i hvor stor statens rolle var i denne udvikling.

3. Alle borgere skulle løftes op til et acceptabelt niveau.

4. Der var tale om socialpolitisk revolution fordi alle borgerne var inddraget i ordningen og den var ikke længere var reparerende men skulle forebygge ulykker

5. Gennembruddet i et velfærdsstatslige program var vedtagelsen af folkepensionen i 1956 hvor alle danske borgere over 67 år var sikret et  mindstebeløb uafhængig af økonomiske forhold. Beløbet var ikke stort men havde en principal betydning - pga. folkepensionens vedtagelse kom der en samfundsdebat da ordet "velfærdsstat" var et nyt begreb i denne tid (1956) og flere politikere, forfatter, journalister og økonomier førte i aviser for og imod dette begreb

6. Fra en religiøst perspektiv mente præsterne at denne velfærdsstat ville erstatte gud og undergrave den kristne velgørenhed idet den erstatter nåde og barmhjertighedsprincippet med restprincipper

# data[].attributes.body
1. socialdemokratiet var vigtig når det kom til formuleringen af velfærdprojektet. Det var dem der startede en plan på den velfærd som vi kender i dag.

2.I efterkrigstiden opererede man ud fra en tankegang om at socialpolitikken ikke udelukkende skulle reparere sociale uligheder og ulykker, men også forebygge deres igangsætning.

3. Statens ansvar for den enkelte borgers velfærd var at skabe et mål af økonomisk basistryghed for de svageste i samfundet.

4. Radikale Venstre og socialdemokraterne stemte for men også borgerlige partier som venstre og konservative stemte for, der gjorde at der var stor enighed og udbredelse for velfærden, da man ikke ønskede en tilbagevenden til social uro.

5.  Projektet byggede på troen af at økonomisk vækst automatisk ville føre til mere velfærd og en større grad af lighed i samfundet. Dette skete også da flere fik bolig, bil og andre forbrugsgoder.

6.  1961 blev der indført en lov der afskaffede fattighjælp, og i 1976 blev Bistandsloven indført hvilket gav en bedre tilværelse for de laveste socialgrupper i samfundet.

# data[].attributes.body
1. For velfærdsstaten stod Socialdemokratiet der mente det var en tredje vej mellem kapitalismen og socialismen. Modsat liberal side mente at velfærdsstatens lighedsidealer undergravede friheden og økonomiske drivkraft i samfundet.

2. Under 2. verdenskrig havde der været stor social uro, men efter krigen voksede den tanke frem, at socialpolitikken ikke kun skulle ’reparere’ sociale ulykker, men også forebygge at de i det hele taget opstod.

3. Den økonomiske højkonjunktur i 1958 til oliekrisen 1973, var grunden til at socialdemokratiet udviklede velfærdsstaten. Projektet byggede på troen af at økonomisk vækst automatisk ville føre til mere velfærd og større lighed i samfundet.

4. Velfærdsstatens store ekspansionsperiode blev afsluttet med bistandsloven fra 1976, der sigtede mod at skabe en så normal tilværelse som muligt for sociale klienter i de laveste samfundslag.

5. Nogle af de vigtigste ydelser, som kom i efterkrigstiden var folkepensionen, offentlig sygesikring og forsorg. Derudover blev der endelig i 1970 indført offentlig sygesikring, som sikrede alle i samfundet gratis lægehjælp og sygehus.

6. Præster mente velfærdsstaten truede med at erstatte Gud. (fra traditionelt til moderne)

# data[].attributes.body
1. Gennembruddet for det velfærdsstatslige program blev vedtaget i 1956, som gjorde at alle borgere over 67 år var sikret et mindstebeløb uafhængig af økonomiske forhold.

2. S var en central aktør i formuleringen af et velfærdsprojekt, der både omfattede sociale tryghedsordninger og offentlige service samt en økonomisk politisk byggende på fuld beskæftigelse og vækst.

3. Begrebet om velfærdsstaten var et meget nyt og flydende begreb, og der blev set forskelligt på begrebet fra de forskellige politiske ideologier. For velfærdsstaten stod Socialdemokratiet der mente det var en tredje vej mellem kapitalismen og socialismen. Modsat liberal side mente at velfærdsstatens lighedsidealer undergravede friheden og økonomiske drivkraft i samfundet. Præster mente velfærdsstaten truede med at erstatte Gud.

4. Troen på, at den økonomiske vækst automatisk ville føre til mere velfærd og større lighed i samfundet, betød en massiv udbygning af de offentlige sociale udgifter.

5. Velfærdsstaten store ekspansionsperiode blev afsluttet med bistandsloven fra 1976, der sigtede mod at skabe en så normal tilværelse som muligt for sociale klienter i de laveste samfundslag.

6. Efter krigen voksede samtidigt den tanke med at man ikke bare skulle "reparere" sociale ulykker, men derimod gribe ind før det ville ske, således ville man også have at alle borgerne skulle have lige ydelser i samfundet.

# data[].attributes.body
1. fra religiøs side fremførte en række præster, at velfærdsstaten truede med at erstatte gud og undergrave den kristne velgørenhed, idet den erstattede nådes- og barmhjertighedsprincippet.

2. gennembruddet for det velfærdsstatslige program blev vedtagelsen af folkepension i 1956, hvorefter alle danske borgere over 67 år var sikret et mindre et mindstebeløb uafhængig af økonomiske forhold.

3. de politiske uenigheder opstod når man skulle definere statens rolle i udviklingen.

4. alle borgere i samfundet skulle nu løftes op på et alment acceptabelt niveau.

5. socialdemokratiet var en central aktør i formuleringen af et velfærdsprojekt, der både omfattede sociale tryghedsordninger og offentlig service samt økonomisk politik og byggende på fuld beskæftigelse og vækst.

6. når det gik dårligt i samfundet kiggede folk i de politiske yderfløje.