# data[].attributes.headline
קצבאות הנכים

# data[].attributes.subject
קצבאות הנכים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הצעת החוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 201, התשע"ח 2018) שהגישה הממשלה ואושרה פה אחד ב-31.1.18 במליאת הכנסת, מציעה בשנת 2018 תוספת של כ-500 שקלים לנכים באי כושר מלא ובאי כושר חלקי, בשני שלבים (פעימות), עד שנת 2020. התוספת תתווסף לקח"ן - סכום שנע בין כיום בין 152-452 שקלים, המתווסף לקצבת הנכות וניתן בהתאם לאחוזי הנכות הרפואית (הנקבעים בוועדה הרפואית כשלב ראשון לפני קביעת דרגת אובדן ההשתכרות), ולא לקצבת הבסיס - סכום העומד כיום על 2,350 ש"ח וממנו נגזרות הקצבאות האחרות (אחוזים כפול קצבת הבסיס): שר"ם, קצבת ילד נכה, תוספת תלויים ועוד.

שתי העלאות נוספות יתבצעו בשנת 2020 ו-2021, בהתאם להחלטה של ועדה ציבורית שתוקם. לא ידוע מה יהיו הסכומים ומתי הם יינתנו בדיוק, אך התנאי הוא שמסגרת התקציב שהוקצה, בסך 4.2 מיליארד (שכמחצית ממנה ניתנת בשנים 2018-19) קבועה ואין לעבור אותה. נכים קשישים יקבלו תוספת של כ-270 שקלים. ההצמדה של קצבת הנכות (והקצבאות האחרות הנגזרות ממנה) לשכר הממוצע במשק תתחיל בשנת 2022. בנוסף ניתנה תוספת של 200 שקלים לקצבת שירותים מיוחדים לסיעוד ברמה הגבוהה והבינונית. סכום הדיסריגארד (בהתאם לחוק לרון שנקבע בעקבות מאבק הנכים בשנת 2001, נקבע כי קצבתם של נכים שעובדים לא תישלל אם הם חורגים מהסף שנקבע, אלא היא תקוזז באופן הדרגתי), שעומד כיום על 2,805 ש"ח, יעמוד על 3,500 שקלים - כלומר נכה שמשתכר יותר מ-3,500 שקלים, ימשיך לקבל קצבת נכות, אבל יקזזו ממנה.

ההצעה שאושרה בקריאה ראשונה עברה לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בראשות אלי אלאלוף ביום 1.2.18 לקראת קריאה שנייה ושלישית. במהלך הדיון העלו המשתתפים, ובהם נציגי ארגוני נכים, הסתייגויות על ההצעה וטענות שהיא לא משקפת את מתווה ההסכמות שהושג עם הנכים בספט' 2017: ההצמדה לשכר הממוצע במשק רק החל מ-2022 ולא מהיום, היא בניגוד להסכמות, ודחיית ההצמדה תשחק את הקצבה ואת התוספות הניתנות; יש חוסר ודאות בנוגע לסכומים הסופיים של הקצבאות שסוכמו עם הנכים - 3,800-4,500 ש"ח, שהוא היעד שהובטח לנכים; התוספת לקצבה ניתנת לנכים במסגרת קח"ן, והטענה היא שיש להוסיף אותה לקצבת הבסיס; עוד נטען כי הקח"ן, המבוסס על תוספת דיפרנציאלית בהתאם לנכות הרפואית, יוצר אפליה בין הנכים, בעיקר כלפי הנכויות הבלתי נראות, בעוד שקצבת הנכות צריכה להתבסס על דרגת אי הכושר מעבודה ולא על נכות רפואית, שאינה רלוונטית לנושא זה; נטען כי סכום הדיסריגארד שיעמוד על 3,500 שקלים, הוא בניגוד לסיכום עם הנכים, שלפיו סוכם על עלייה הדרגתית של רמת השכר שהחל ממנה מקזזים, עד לשכר של 5,300 שקלים (שכר המינימום כיום). חלק מהמשתתפים טענו כי יש לבטל לחלוטין את הקיזוז מהקצבה.

טענה נוספת שעלתה היא כי הוספת 200 ש"ח למקבלי קצבת שר"ם במסגרת השר"ם, ומתוך תקציב נתון שאמור להיות מוקדש לקצבת הנכות בלבד, אינה צעד נכון. סכום זה לא נותן מענה לבעיית קצבת השר"ם, הנמוכה באופן משמעותי מההוצאות בפועל, ובנוסף, התקציב מיועד לקצבאות הנכות.

חלק מהמשתתפים אמרו שיש תחושה של נסיגה של הממשלה ממה שסוכם עם הנכים במתווה ההסכמות, שהתקיים במו"מ ממושך ותוך פשרות גדולות מצד הנכים. ביום ב', 5.2.18 יתקיים דיון המשך בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בכנסת.

אציג ציטוטים מתוך פרוטוקול הדיון בכנסת לפני ההצבעה על הצעת החוק בקריאה ראשונה של ראש הממשלה, וכן של ח"כ קארין אלהרר וח"כ אילן גילאון.

בהמשך אציג חלק מההסתייגויות להצעת החוק (הכנה לקראת קריאה ראשונה ושנייה), מתוך סרטון הווידיאו, שהועלו על ידי המשתתפים בדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בראשות ח"כ אלי אלאלוף.

ראש הממשלה בנימין נתניהו: "... הרבה שנים... עשרות שנים למעשה, הציבור של בעלי מוגבלויות במדינת ישראל, נכויות, חיכה לתוספת משמעותית כזאת... ובכן, יש פה צדק. צדק חברתי קלאסי, פשוטו כמשמעו, כפי שאנחנו מכירים מספרי הנביאים שלנו. לעזור לאנשים שזקוקים לעזרה ואינם יכולים מיידית לעזור לעצמם... אם רק נקטוף את הפירות ולא נגדל את העץ, לא יהיו פירות, ולכן התנאי לצדק חברתי הוא צמיחה כלכלית... והצמחת העץ זה דבר קשה... מדד האי-שוויון, בג'יני, יורד בצורה ברורה ועקבית כל שנה... משום שאנחנו נוקטים את המדיניות הנכונה שמשלבת בין צמיחה כלכלית ורגישות חברתית... אבל גם כשיש לך את הכסף... אז באה השאלה של איך אני מחלק. כדי לחלק אני צריך להצמיח את העץ ואת הפירות, אבל כדי לחלק אני צריך להגיד עדיין מה כן ומה לא, כי בסוף אין לכולם. וכאן בא סדר העדיפויות שלנו... והנכים הם בראש סדר עדיפויות שלנו".

קארין אלהרר (יש עתיד): "... אני הייתי מציעה לכל המעורבים שקושרים לעצמם כתרים כרגע: אל תעופו על עצמכם. הפעימה הראשונה והשנייה משמעותן עלייה של 500 שקלים... עם זה הם יוכלו לחיות בכבוד? עם זה העלינו מעל קו העוני? בואו, תהיו צנועים. הבאתם תיקון, ואני מברכת אתכם, אבל אל תחשבו שתיקנתם עולם... שר האוצר דהיום אומר מול כל מיקרופון: המצב הכלכלי מצוין, יש כסף. לי באופן אישי הוא אמר את הביטוי הבא: יש כסף כמו אורז. אם יש כסף כמו אורז - את האורז צריך לתת למי שצריך לאכול... די אם נסתכל על העובדה שהצעת החוק מבקשת, בשיא החוצפה והתעוזה, להקים ועדה. חוק שמקים ועדה לגבי הפעימות של 2021".

ח"כ אילן גילאון (מרצ): "... אני בסך הכול פה deliver, דוור של הרצונות שלכם, אני רק הנחתי את החוק כאן ב-7 בספטמבר 2016. שבוע לאחר מכן דיברתי עם ראש הממשלה ואמרתי לו: אין בכוחי הדל להעביר את החוק הזה, אולי אתה יכול לעשות מעשה גדול, ואז הוא סיפר לי על מדד ג'יני, בדיוק כפי שהיום. אמרתי לו: מדד ג'יני לא פותר את הבעיה של 2,342, ואתה בדיוק יודע מי גרם לדברים הללו ב-2003... הוקמה ועדה ראשונה, ואז הוקמה ועדה שנייה, וקמו פרופסורים, והגענו עד הלום בכמה וכמה פשרות - שראש הממשלה קרא להן פשרות היסטוריות... את הנכה... בסופו של דבר מעניין כמה תהיה קצבתו ב-2018, 2019, 2020, 2021. לא מהו הסכום הגלובלי שנכנס בפנים ולא ההשלכות האחרות ואיזה קבוצות מקבלות את זה. ולכן, ממשלה שדואגת לאזרחים שלה... על כך היא מדברת. וההסתייגויות (בדיון על הצעת החוק - ע.ק.) תהיינה כך שהם יצטרכו לממש את ההסכם האחרון (עם הנכים - ע.ק.), שהוא הסכם פשרה".

ח"כ אלי אלאלוף (כולנו), יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות: ההצמדה לשכר הממוצע במשק זה הישג אדיר. מי שרוצה להתחיל בהצמדות מוקדם יותר, שידע כבר מראש שזה מקטין את הקצבאות. יש חבילה כוללת. תבינו את העיקרון. לא מוסיפים מ-א' בלי להוריד מ-ב'...

ח"כ קארין אלהרר (יש עתיד): אם נתחיל את ההצמדה לשכר הממוצע במשק רק ב-2022, נייצר שחיקה. כל המטרה של ההצעה היא למנוע שחיקה ולנסות להשוות בין ההעלאה עכשיו להעלאה אחרת.

ח"כ אילן גילאון (מרצ): מבקש לראות את עניין ההצמדה כמנגנון שהוא נשמת אפו של החוק. לא להביא אותה על חשבון העלייה הנומינלית, שאנחנו קבענו אותה משום השחיקה שהיתה ב-2003 ועד עכשיו. ההצמדה לשכר הממוצע במשק היא מה שהגענו אליו בהסכם (עם הנכים בספט' 2017 - ע.ק.). הדבר השני הוא מהו היעד של הקצבה שנגיע אליו ב-4 הפעימות. ולכן אין שום סיבה בעולם להתחיל את מנגנון ההצמדה מהיום הראשון שזה עובד... אנחנו מתחילים עקום את הדיון. אני רוצה לדעת האם אנחנו בונים מערכת אמון מחדש ולפי ההסכם שהיה לנו, או שרוצים לעשות דבר אחר לגמרי. אם אנחנו רוצים להפוך את ההסכם לחוק, אנשים צריכים לקבל ביטחון ולדעת מה מסלול הקצבה שלהם ברמה האינדוקטיבית שכל אחד ידע מה יהיה סכום הקצבה שלו. לא 'יש סכום גדול, ואם יש פה, אני לוקח מפה'.

בשורה התחתונה אנחנו צריכים להגיע למה שסיכמנו, שהקצבה תהיה 4,500 ש"ח למקבלי שר"ם, 4,050 ש"ח לרוב הנכים, ו-3,800 ש"ח, ואיך בארבע פעימות מגיעים לזה. כל אחד צריך לדעת מה תהיה קצבתו. כשהצבענו, רוח הדברים היתה שאנחנו בתוך החוק הזה הולכים לקיים את ההבנה שאליה הגענו.

שמחה בניטה: ההעלאה צריכה להיות חלק מקצבת הבסיס ולא בקח"ן. לגבי התוספת לשר"ם, זה בניגוד למה שסוכם עם שר האוצר על כך שהדיון על השר"ם יתקיים בנפרד ולא במסגרת קצבאות הנכות.

אלו"ט: כרגע בקח"ן יש אפליה כלפי אוטיזם ואנשים עם המוגבלויות הבלתי נראות, אנשים עם תפקודים מאוד קשים.

ד"ר עמיחי, קבוצת ארגון הנכים: הבסיס לדיפרנציאציה צריך להיות דרגת אי הכושר. נכה קשה מבחינתי הוא נכה שעבר מבחני הכנסה במוסד, וכך נפתור את כל הבעיה של הנכויות השונות - אוטיזם, נכות נפשית, פגועי גפיים וכו'.

ח"כ קארין אלהרר (יש עתיד): חובה לתקן את נושא 2 הפעימות הבאות שלא כלולות בהצעת החוק, כדי שלא נמצא את עצמנו בסיטואציה דומה בעוד שנתיים, וגם כדי לבנות אמון וגם כדי לעשות עבודה שלמה (ושר האוצר אמר שאין מניעה לחוקק, ויש התחייבות לתקציב), בואו נחוקק את הפעימות הבאות עם תאריך וסכומים, ונדע מה התוצר הסופי של גובה הקצבאות.

נעמי מורבייה (יו"ר מטה מאבק הנכים): לעניין הדיסריגארד (השכר שהחל ממנו מתחילים לקזז בקצבה, שעומד כיום על 2,805 ש"ח וההצעה מעלה אותו ל-3,500 ש"ח - ע.ק.): בהסכמות שעליהן אמור להיות מבוסס החוק הזה, הסכמנו שהדיסריגארד מתחיל מ-4000 ש"ח, ביולי 2018 עולה ל-4300 ש"ח, בינו' 2019 עולה ל-5300 ש"ח. יש כאן נסיגה גדולה, אין כאן עידוד אקטיבי ליציאה לעבודה.

עו"ד טליה דוד (לשכת עוה"ד): אני מעסיקה עובדת זרה שהעלות שלה היא קרוב ל-10,000 ש"ח, והקצבה בפועל היא בערך 5,000. אז אם ממצים את הנושא של השר"ם ב-200 שקלים, זה פשוט לעג לרש ולא נכון. מעבר לזה, המאבק הראשוני התחיל בגין קצבת הנכות. אתם לאט לאט מכניסים המון גורמים לתוך קצבת הנכות, השמיכה מתקצרת, כבר אין שמיכה, יש שמיכה וירטואלית, ואז זורקים את הטענות אלינו. אני גם רוצה העלאה בשר"ם, אבל אני לא מדברת על זה כרגע. התכנסנו כאן לקצבת הנכות.

סכומי קצבאות הנכות כיום מתוך אתר המוסד לביטוח לאומי

ירחון ססטיסטי נכון להיום - מקבלי קצבאות נכות לפי אי כושר ונכות רפואית

סכומי קצבאות השר"ם כיום

ירחון סטטיסטי נכון להיום - מקבלי שר"ם לפי מידת התלות

# data[].attributes.attachment_link.title
הצעת החוק להעלאת קצבת הנכות: סקירה

# data[].attributes.attachment_link.description
הצעת החוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 201, התשע"ח 2018) שהגישה הממשלה ואושרה פה אחד ב-31.1.18 במליאת הכנסת, מציעה בשנת 2018 תוספת של כ-500 שקלים לנכים באי כושר מלא ובאי כושר חלקי, בשני שלבים (פעימות), עד שנת 2020.

# data[].attributes.headline
חקיקה אופניים חשמליים - מי בעד ? 

# data[].attributes.subject
חקיקה אופניים חשמליים - מי בעד ? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הממשלה אישרה היום פה אחד את התוכנית להגברת הבטיחות של רוכבי האופניים החשמליים והקורקינטים הממונעים שגיבש לאחרונה משרד התחבורה. התוכנית, שמתרכזת בעיקר בהסדרת הפיקוח והאכיפה של השימוש באופניים חשמליים, אינה כוללת טיפול בתשתית הנדרשת לרכיבה בטוחה - שבילי אופניים.

רישום אופניים חשמליים וניהול מאגרים, קורס הכשרה למי שטרם הוציא רישיון נהיגה, חובת חבישת קסדה ואפוד זוהר במהלך הרכיבה בשעות החשיכה, הגדלה משמעותית של הקנסות וענישה עד להחרמת האופניים החשמליים, ודחיית מתן רישיון נהיגה בשנה - אלה הם עיקרי התוכנית של משרד התחבורה שגובשה והוצגה בתקשורת בשבוע שעבר.

השימוש באופניים וקורקינטים חשמליים נעשה כיום ללא רגולציה והסברה מתאימה, ומאות בני נוער נפגעים מדי שנה כתוצאה מכך. על פי נתוני הרשות לבטיחות בדרכים (הרלב"ד), מתחילת 2018 נהרגו 16 רוכבי אופניים חשמליים, לעומת 7 בשנת 2017 כולה. מותו של הנער ארי נשר לפני כשבועיים הצית מחדש את הדיון בנוגע לשימוש באופניים חשמליים ולגבי צורך בהסדרת הרגולציה של כלי תחבורה זה. לפני שבועיים ביקש נתניהו לגבש תוכנית רלוונטית בנושא הגברת הבטיחות של הרוכבים על כלי רכב דו-גלגליים חשמליים.

על פי התוכנית של משרד התחבורה שאושרה, החל מ-1 בינואר 2019 תיאסר רכיבה על אופניים או קורקינט חשמליים על מי שאין ברשותו רישיון נהיגה או שטרם עבר את מבחן הקורס הייעודי או שלא ניתן לו אישור כשירות. הקנס שנקבע בגין רכיבה על אופניים חשמליים או קורקינט ממונע ללא קסדה יועלה מ-250 שקלים ל-1,000 שקלים.

בנוסף, משרד התחבורה יקדם תיקוני חקיקה בהתאם לחוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב, לפיו יוסמכו פקחי המשרד לצד פקחי הרשויות המקומיות והשוטרים להטיל קנסות בגובה של 10 אלפים שקלים לכל כלי דו גלגלי לא תקני שייתפס בחנויות ובבתי המסחר.

מ-1 בינואר 2019 גם יחויבו כל רוכבי האופניים והקורקינט החשמליים ללבוש אפוד זוהר במהלך הרכיבה בשעות החשיכה ובעת ששוררת ראות לקויה. קבלת רישיון הנהיגה תידחה בשנה למי שהורשע בעבירה של רכיבה על אופניים או קורקינט חשמלי מתחת לגיל המותר וכן למי שרכב על כלים חשמליים שאינם עומדים בהגבלת המהירות המותרת (עד 25 קמ"ש).

"אני מברך על העבודה המקצועית והמהירה שנעשתה במשרדי הממשלה, במשרד ראש הממשלה ומשרד התחבורה, בתיאום עם המשרד לביטחון פנים, משרד המשפטים ומשרד הפנים. אני קורא לכל הרוכבים - רכבו בזהירות ורכבו באחריות", אמר היום ראש הממשלה בנימין נתניהו בישיבת הממשלה.

"החלטות שנדרשו לפני שנים"

ארז קיטה, מנכ"ל עמותת אור ירוק, אמר היום ל"גלובס": "לאחר חמש שנים בהם התעלמו במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים מחיי הרוכבים והולכי הרגל אישרה היום הממשלה החלטות שאת מרביתן היו צריכים לאשר לפני שנים, טרם כניסת האופניים החשמליים לכבישים ולרחובות. החידוש המרכזי הוא קבלת האחריות על ידי שר התחבורה והבטיחות בדרכים, אולם ניסיון העבר מלמד אותנו שאין הלימה בין ההצהרות לבין המעשים בפועל. אחרי עשרות הרוגים ואלפי פצועים הגיע הזמן ששר התחבורה והבטיחות בדרכים יציג בפני הציבור תוכנית אסטרטגית אמיתית וכוללת להסדרת התחום ולצמצום מספר הנפגעים ועידוד רכיבה בטוחה".

"ב'ישראל בשביל אופניים' מברכים על קידום תוכנית לאומית להגברת בטיחות הרוכבים וקוראים לקדם באמצעותה את התשתית הבטוחה לרכיבה, שכמעט אינה קיימת בערים בישראל. לצערנו, מסקרים עולה שבורות וחוסר הכרות עם החוק המחייב רוכבי אופניים לרכוב על הכביש כשאין שבילי אופניים (בדרך כלל אין) היא נחלת נהגים רבים. יש לפעול להגברת מודעות הנהגים לנוכחותם של הרוכבים על הכבישים ולאכוף את החוק גם מול נהגים המסכנים רוכבים", אומר ל"גלובס" יותם אביזוהר, מנכ"ל תנועת "ישראל בשביל אופניים.

"יזמנו הצעות חוק המחייבות רשויות לקדם תשתית בטוחה לרכיבה ונהגים בשמירת מרחק מינימלי של 1 מטר בעיר מרוכבי אופניים. אנחנו מאמינים שהעברתם תצמצם את תאונות הדרכים בין רוכבים לרכבים ובין רוכבים להולכי רגל", הוא מוסיף.

יו״ר Future Mobility IL ויו״ר רשות החברות הממשלתית לשעבר אורי יוגב מסר: ״ההסדרה שמציעה הממשלה לפעילות הכלים הדו-גלגליים החשמליים היא חיונית ובכיוון הנכון, אך ללא סלילה מידית ומאסיבית של נתיבים דו גלגליים ויצירת הפרדה בין הרוכבים, המכוניות והולכי הרגל, לא תבוא הבעיה על פתרונה. הממשלה החליטה אמנם להקים צוות לדיון בהרחבת הנד״גים, אולם אין לנו את הזמן לעוד צוותים ודיונים בהקשר זה. הזמן לפעול הוא כעת, וכל שיהוי הוא מסוכן״.

# data[].attributes.attachment_link.title
הממשלה אישרה: מ-1 בינואר - נהיגה באופניים חשמליים רק עם רישיון או מבחן כשירות

# data[].attributes.attachment_link.description
הממשלה אישרה היום פה אחד את התוכנית להגברת הבטיחות של רוכבי האופניים החשמליים והקורקינטים הממונעים שגיבש לאחרונה משרד התחבורה. התוכנית, שמתרכזת בעיקר בהסדרת הפיקוח והאכיפה של השימוש באופניים חשמליים, אינה כוללת טיפול בתשתית הנדרשת לרכיבה בטוחה - שבילי אופניים.

# data[].attributes.headline
חוק ההסדרה ? 

# data[].attributes.subject
חוק ההסדרה ? 

# data[].attributes.body
על מה מדובר?

# data[].attributes.attachment_link.title
חוק להסדרת ההתיישבות ביהודה והשומרון - ויקיטקסט

# data[].attributes.attachment_link.description
מטרת חוק זה היא להסדיר את ההתיישבות ביהודה והשומרון ולאפשר את המשך ביסוסה ופיתוחה.

# data[].attributes.headline
חוק הפונדקאות

# data[].attributes.subject
חוק הפונדקאות

# data[].attributes.body
על מה מדובר ?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ד"ר עמנואל נבון מסביר על החוק הצרפתי

זהו החוק שמעורר סערה בכנסת: "החוק הצרפתי" הוא החוק לאיסור חקירות פליליות על ראש ממשלה מכהן, ובעצם הוא מגן על ראש ממשלה מפני חקירות פליליות. החוק, שטרם עלה אפילו לדיון ראשון בוועדת השרים לחקיקה או להצבעה בכנסת, הפך לנפיץ ועורר מתיחות שיא בקואליציה - מתיחות שהובילה להתנגדותם לחוק של לא מעט מחברי הכנסת של הבית היהודי וכולנו.

בראשית חודש אוגוסט 2016, שעה שחקירות המשטרה נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו כבר החלו, הודיע יו"ר ועדת הפנים והגנת הסביבה, ח"כ דודי אמסלם (הליכוד), על יוזמת חקיקה חדשה שתאסור לחקור ראש ממשלה מכהן אלא אם מדובר בעבירות פשע חמורות כמו עבירות ביטחון, עבירות אלימות וכדומה. סעיפים כמו אלה שבהם נחשד נתניהו ונחקר - לא הופיעו בהצעה.
ההצעה הוגשה ולא עוררה עניין רב מדי, אולם ככל שהתקדמו חקירות המשטרה נגד נתניהו גברה גם המוטיבציה של חבריו בליכוד לקדם אותה, ולקראת כינוסה הראשון של ועדת שרים לחקיקה לאחר פגרת חגים ארוכה הפך הסיפור לנפיץ במיוחד ואפילו גרר שיתוק של עבודת הקואליציה אמש בעקבות היעדר הסכמות.
הצעת החוק שאמורה להגיע במושב הקרוב לאישור הכנסת איננה הצעת חוק רגילה. מדובר בתיקון לחוק יסוד: הממשלה, הליך מורכב יותר שמצריך אישור ברוב מיוחד של 61 חברי כנסת. בסעיף הראשון להצעה נכתב: "לא יאשר היועץ המשפטי לממשלה לחקור באזהרה ראש ממשלה מכהן, אלא בשל עבירות מין או אלימות או ביטחון או סמים, או אם דחיית החקירה עלולה לגרום לנזק ביטחוני או נזק כלכלי משמעותי". כלומר, עבירות כמו מרמה, הפרת אמונים או שוחד אינן נכללות בהצעה, ולמעשה ראש ממשלה מכהן שנחשד בעבירות מסוג זה יהיה חסין מפני חקירה בעת כהונתו גם אם עבר על החוק וגם אם יהיו לכך ראיות מוצקות וחד-משמעיות לכאורה.
בסעיף השני להצעה נכתב: "קבע היועץ המשפטי לממשלה כי עבירה פלונית לא נחקרה עקב דחיית החקירה כאמור, לא תבוא תקופת הדחייה במניין תקופת ההתיישנות של אותה עבירה". כלומר, תקופת עיכוב החקירה שנוצרה בשל העובדה שראש הממשלה מצוי בכהונה לא תיחשב במניין התיישנות העבירה.

סעיף שלישי להצעה מפרט כי הוראות החוק לא יחולו על חקירה שנפתחה לפני שחוקק החוק. המשמעות במקרה של נתניהו היא שלאחר שיעבור החוק לא יהיה ניתן לפתוח חקירות חדשות, אבל החקירות המתנהלות כיום יימשכו כסדרן. כמו כן כולל החוק סעיף חדש שקוצב את כהונת ראש הממשלה לשתי קדנציות מלאות ורצופות או לכהונה של שמונה שנות כהונה.

מדובר בסעיף 67 לחוקה הצרפתית, שבעצם מעניק חסינות לנשיא ולא לכל ראש ממשלה מפני חקירה פלילית. ד"ר עמנואל נבון, מומחה ליחסים בינלאומיים באוניברסיטת ת"א והמרכז הבינתחומי, הסביר בריאיון לאולפן ynet: "זה בכלל גלגול של חוקות קודמות של הרפובליקה הרביעית והשלישית, גם כשלנשיא לא היו סמכויות כשם שיש לו היום. הנשיא של הרפובליקות הקודמות היה חסר סמכויות, כמו הנשיא שלנו. זה לא קשור לסמכויות, אלא משום שהנשיא הוא הראש והסמל של המדינה. בדרך כלל, ברוב מדינות העולם, במיוחד כשמדובר במלך או במלכה, נותנים לו חסינות מחקירה. אגב, אצלנו בארץ גם לנשיא יש חסינות מהעמדה לדין פלילי, בסעיף 14 של חוק יסוד נשיא המדינה. זה לא כל כך שונה".
ד"ר נבון הזכיר את החקירה של נשיא צרפת לשעבר ז'ק שיראק ואמר: "דובר על עבירות מס וגם מינויים פוליטיים לא כשרים. הוא לא ישב בכלא על זה, אבל הוא הועמד לדין. לא חקרו אותו כל עוד היה במסגרת הכהונה שלו ולא בגלל תפקידו אלא בגלל מעמדו. מעמד של ראש מדינה. הוא לא היה ראש ממשלה, זאת אומרת ראש הממשלה שלו, כל ראש ממשלה אחר בצרפת היה נחקר כמו בכל העולם, ראש הממשלה הוא לא ראש המדינה". הוא מוסיף כי החוק מתייחס לראש המדינה ולא לראש הממשלה, ומכאן למעשה השוני בין החוק הנהוג בצרפת לזה המקודם בישראל. "אנחנו בהחלט בולטים בתופעת שינוי חקיקה כל הזמן לצרכים פוליטיים בהשוואה למדינות אחרות", אמר נבון. "הזלזול הזה בשלטון החוק, בחוקים, בכללי המשחק, שאתה יכול לשנות את זה לפי הצרכים שלך - לצערי הרב, ההתנהלות הזאת של מדינת חלם מאפיינת את מדינת ישראל. לפני כמה שנים עלתה יוזמה לבטל גם את מוסד הנשיאות כי מועמד אחד לא היה מתאים לראש הממשלה. אני לא מכיר הרבה מדינות שבהן ההתייחסות הזאת לחוק ולמוסדות של המדינה בזלזול לפי הצרכים הפוליטיים שלך. אולי במדינות שהן דרומה לים התיכון, אבל לא צפונה לים התיכון". לא כל מרכיבי הקואליציה יודעים עדיין כיצד לעכל את החוק הכי נפיץ של מושב החורף. תחילה ביקשו השותפים להוסיף סעיף של קציבת כהונת ראש הממשלה לשתי קדנציות על מנת להבטיח שעיכוב החקירות לא יימשך זמן ארוך מדי, אולם גם לאחר הוספת הסעיף נרשמה התנגדות בקרב חברי כנסת לא מעטים בסיעת הבית היהודי ובסיעת כולנו.
ראשי המפלגות הללו, אגב, עוד לא השמיעו בבירור את קולם והכריזו אם הם בעד או נגד ואם הצעת החוק בהקשר הרחב שלה - כשברקע חקירות המשטרה - מקובלת עליהם. שרת המשפטים איילת שקד אמרה היום בריאיון לאולפן ynet כי לא תאפשר חקיקה פזיזה.

יו"ר הקואליציה ביטן מגיב לדברי שקד (צילום: משי בן עמי)

"ניסו להעביר אותו מהר. אני לא אתן לחוק יסוד לעבור בצורה כזאת מבלי שסיעות הקואליציה ישבו וידונו בו. גם בהסכם הקואליציוני יש לכל סיעה יכולת לעצור חוק יסוד בכל אחד משלבי החקיקה. השלב של ועדת שרים לחקיקה הוא השלב החשוב ביותר משום שבשלב הזה נקבעת עמדת הקואליציה. לכן החוק הזה יעלה לדיון רק אחרי שכל הסיעות יגבשו את עמדתן", אמרה שקד.

שקד מבהירה גם כי "בעניין של חוקי יסוד אין מסחרה פוליטית, זה לא דבר שעושים במחטף. כשאני אביא את חוק יסוד החקיקה לא אעשה פוליטיקה של תן וקח. חוקי יסוד הם דברים שיורדים לשורש המשטר בישראל, וכל חוק כזה צריך להשקיע בו חשיבה רבה, זה לא עניין של תן לי ואתן לך".

יו"ר הקואליציה ח"כ דוד ביטן הגיב בחריפות: "עם כל הכבוד לשקד, שלא תשחק משחקים על דעת הקהל ושלא תציב תנאים. אנחנו לא מוכנים שהבית היהודי יהיו בעלי בית על הליכוד".

# data[].attributes.attachment_link.title
חסינות בחסות החשדות: זהו החוק שמסעיר את הכנסת

# data[].attributes.attachment_link.description
חוק איסור חקירת ראש ממשלה מכהן, או בכינויו "החוק הצרפתי", קרוי על שם סעיף בחוקה הצרפתית שמעניק חסינות לראש השלטון מפני חקירה פלילית. כבר יותר משנה שהחוק מרחף באוויר, אך עם התקדמות חקירות נתניהו גבר הלחץ בקרב חברי הליכוד לקדם אותו. מה פירוש סעיפי החוק, מה התנאי והאם כל חברי הקואליציה תומכים בו?

# data[].attributes.headline
הזכות לשיוויון

# data[].attributes.subject
הזכות לשיוויון

# data[].attributes.headline
"חוק הלאום" 

# data[].attributes.subject
"חוק הלאום" 

# data[].attributes.body
אז על מה מדובר?