# data[].attributes.headline
משוב וציון על שני חלקי המטלה

# data[].attributes.subject
משוב וציון על שני חלקי המטלה

# data[].attributes.body
יעלי, כפי שכבר ציינתי בחרת לבחון נקודת מבט מעניינת מאוד בתחום המחקר של היכרויות באמצעות אפליקציות. ניכר כי השקעת המון מחשבה ועבודה במטלה, הלוח מעוצב בצורה נוחה ונעימה לעין וכתיבתך רהוטה. עבודה יפה מאוד!

ציון חלק א׳ – 98

ציון חלק ב׳ – 100

# data[].attributes.body
ting

# data[].attributes.body
3.מקור- GOOGLE SCHOLAR:

https://www.liebertpub.com/doi/10.1089/cpb.2008.0182

*המאמר מציג כי קיום של אפשרויות נוספות – מוביל לחיפוש ולבחירות פחות טובות במציאת שותפים ליחסים רומנטיים. במאמר עולה נק' מבט קוגנטיבית המסבירה כי חיפוש המציע אפשרויות רבות מוביל לעיבוד פחות סלקטיבי של המשתמש (עקב הפחתת משאבים קוגנטיביים, הסחת דעתם ומידע לא רלוונטי). מכאן, שמאמר זה מתאים למעגל הנוכחי ושאלת המחקר שלי בכך שהוא עוסק בהשפעה של של ההיצע הרחב על המשתמש ונותן רקע מחקרי ותיאורטי לבעייתיות והחסרונות שבאפשרויות נוספות ומרובות בבחירה בפלטפורמת היכרות דיגיטלית.

# data[].attributes.body
1.מקור- מערך המידע והספריות של בר אילן:
https://www.tandfonline.com/doi/pdf/10.1080/15213269.2015.1121827?needAccess=true

*מאמר זה מציג ניסוי הבוחן את ריבוי האפשרויות והעומס כמשפיעים על בחירה רומנטית, ועולה מתוך הניסוי שככל שאפשרויות הבחירה העומדות בפני אדם גדולות יותר, כך יהיה פחות מרוצה מבחירתו. השתייכות המאמר למעגל זה והקשרו למחקר שלי, הוא במידע התיאורטי שמספק המאמר, שכן המשתמש באפליקציות ההכרויות, ניצב בפני מגוון גדול של אפשרויות , ועל פי המאמר דבר זה גורע משביעות רצונו בקשר לבחירה הסופית.

# data[].attributes.body
2.מקור- GOOGLE SCHOLAR:
https://journals.sagepub.com/doi/10.1177/1529100612436522

*המאמר דן בשאלות: השונות של הכרויות מקוונות ודייטים מול הכרויות לא מקוונות ודייטים, ובנוסף בשאלה האם הכרויות מקוונות מקדמות תוצאות רומנטיות באופן טוב יותר לעומת אלו הלא מקוונות. המחקר מעלה את הבעייתיות שביישום הדיגיטלי של אפליקציות ואתרי ההכרויות המציגים את האנשים כאופציות בתצוגת מידע דו ממדית במקום תלת ממדית, אשר לא מספקות היקף רחב מספיק והיבטים חווייתיים של הדמות. בנוסף מדגיש המאמר את ההחלטות הבעייתיות הנובעות ממגוון בחירה גדול המוצע באתרי\אפליקציות ההכרות, כגון החלטות עצלניות וכו. ישנו דגש גם באשר לצורת ההנגשה למשתמש, אשר מקבל תוצאות מבוססות אלגוריתם שלוקה בחסר באשר לניבוי העתיד של הפרטנרים ביחד, דינמיקה ואינטראקציה ביניהם. הקישור למעגל זה, ולשאלת המחקר שלי, היא בבחינה של המאמר את נושא המאגר הגדול של הפרטנרים הפוטנציאליים, והטענות העולות בו שמבחר רב זה מוביל לערעור נכונות המשתמש להתחייב לאופציה אחת מהן, ובנוסף להוביל להחלטות עצלות ולא מועילות בבחירה מבין המגוון.

# data[].attributes.body
3.מקור- GOOGLE SCHOLAR:
https://d1wqtxts1xzle7.cloudfront.net/45366259/Mate-Preferences-with-cover-page-v2.pdf?Expires=1630781004&Signature=aZY~UbwRjEwjkh~SVK8R3SIy6w4wVmpsBsqbgyCtMIkL20ePRYg-4~kFzKygaClJ5NQKFYBWTt44xlPkqNu4sUUvmBZaXdbu0CPtv~-1zzmgKmGRulapSDsiyyiHleB47yTkNgd8nIsEJ2uQkFzYX4Kc8jNdq8I2MMqx8~Sha6cY1H8cYkuuagA8az-g9gR4V3scLihoEAsSe~hRXqwTZ8pqZ-PJ600PNDBhcA4~Y~IXj7mYYRAMqSIYPJTLatcB9hgks8hlPSLeEO2Ru-DEbi2ZTVrqd~T7re-T03GE3r7BMP8tK0AVMyoIE8llXIckmAf9aDiGj9D6GV8YWnLyIg__&Key-Pair-Id=APKAJLOHF5GGSLRBV4ZA

*המחקר מבצע הערכה של העדפות המשתמש באתרי הכרויות. הוא מציג מערך נתונים על תכונות המשתמש ובן\בת הזוג הפוטנציאלי בעיניו, שעימו יקבל החלטה ליצור קשר. המחקר שופך אור על ההעדפות של המשתמשים בפלטפורמת ההכרויות המקוונת, ומתוך כך יכול לספק הסבר\מידע על החלטה ליצור קשר עם אופציה מסוימת באתר ההכרויות. המאמר מתקשר למעגל הנוכחי, ותורם למחקר שלי בכך שהוא דן בהתנהגות אסטרטגית של משתמשים באפליקציות\אתרי הכרויות, ובוחן את הכלים בהם המשתמש עושה שימוש בבחירה בתוך עולם ספציפי וייחודי=>דיגיטלי, של הכרויות מקוונות.

# data[].attributes.body
2.מקור- PROQUEST:
https://www.proquest.com/docview/2410081810/4BEA3DBEA6FC48BDPQ/6?accountid=14483

*המאמר בוחן את ההשפעה של עזרי החלטה דיגיטליים מרובים באתרי קניות מקוונים על הבחירה של המשתמש. כתוצאה מבחינה זו, המאמר דן בהעדפות של הרוכשים כלפי העזרים הטכנולוגיים בהם הם נעזרים לגיבוש החלטה (רכישה). המאמר מתקשר למעל הנוכחי, בכך שמציג השפעה של עזרים דיגיטליים על הבחירה הסופית של המשתמש, בהם נעשה שימוש גם באפליקציות ההכרויות שאותן אני חוקרת בעבודה זו. המאמר תורם להכרת העזרים הדיגיטליים המוטמעים בתוך המערכות של האתרים (הכרויות), ומספקת נקודת מבט מושכלת ומבוססת ידע רב יותר בבחינה של אופן ההנגשה של אפליקציות ההיכרויות למשתמש והעזרים הטכנולוגיים המשפיעים על הבחירה של אותו משתמש.

# data[].attributes.body
1.מקור- PROQUEST:
https://www.proquest.com/docview/1847049484/4DE0792F84004495PQ/3?accountid=14483

*המאמר דן בשלוש תכונות המעצבות את פורמט ה"ONLINE DATIN" בו המשתמש מבצע בחירה מסוימת : אפשרויות מוצגות על גבי מסך, האלגוריתם והשליטה שיש בידי המשתמש. מחקר זה בוחן השפעה של התכונות ואופן השימוש או שילובים שונים של התכונות הטכנולוגיות הללו באתרי ההיכרויות ומציג את ההשלכות על המשתמש באופן: קבלת ההחלטות, ההגדרה העצמית, גיבוש מע' יחסים כתוצאה מההכרות\הבחירה באתר וכו'.. מאמר זה מתקשר למעגל הנוכחי, בכך שהוא בוחן את התכונות בפורמט הדיגיטלי וכיצד הן משפיעות על הבחירה של המשתמש, בפרט בתחום ההכרויות, שכן, המחקר שלי עוסק באפליקציות היכרות- ומכאן שהמאמר תורם בהבנת ואבחנה של ההשפעה של התכונות\עזרים הדיגיטליים על הבחירה של המשתמש-> שהיא התוצאה->( הכרויות).

# data[].attributes.body
2.מקור- PROQUEST:
https://www.proquest.com/docview/233016029/fulltextPDF/41AC2A22BF4642A3PQ/1?accountid=14483

*המאמר מנסה לאפיין את עולם ההכרויות והדייטינג הדיגיטלי בכך שחוקר אתר הכרויות במטרה לבנות מודל של העדפות בן\בת זוג, ולאחר מכן לבחון מודל זה בנסיון להסביר דפוסי התאמה ויעילות התאמות בעולם הדיגיטלי. הבחינה במאמר זה, של שוק ההכרויות באינטרנט , תורם למעגל הנוכחי ולהקשר למחקר שלי, בכך שמגדיר את אופן הפעולה של המשתמשים: מציע מודל של בחירת המשתמשים באתר, ובהמשך בוחן את יעלות מודל הבחירה הזה. בכך הוא גם מאפיין באופק מעמיק את התנהלות המשתמש באתר ההכרויות, וגם בוחן את יעילות הבחירה וההתאמה שנעשתה בפלטפורמה זו.

# data[].attributes.body
1.מקור- GOOGLE SCHOLAR:

https://www.pnas.org/content/116/36/17753

*מאמר זה מציג נתונים מסקרים שנערכו בארה"ב, הבודקים את נפיצות השימוש באתרי ההכרויות (בשנת 2017) אצל אזרחים בארה"ב. תוצאות הסקרים מראות כי הדרך הפופולרית ביותר כיום (2017) להכרויות הינה ברשת, וכי הכרויות באינטרנט גוברות על דרכי הכרויות שהיו רווחות בעבר: כגון הכרויות דרך חברים ומשפחה. מאמר זה מתקשר למחקר ולמעגל הנוכחי בכך שמציג את היקף ופופולריות תופעת ההכרויות ברשת ומצביע על חשיבות המחקר של אופן הבחירה הנעשה בתנאים ספציפיים באתרים כאלו, שכן דרך הכרות זו היא הנפוצה והרווחת ביותר כיום.

# data[].attributes.body
1.מקור- JSTOR:

https://www.jstor.org/stable/10.1086/651235?Search=yes&resultItemClick=true&searchText=Can+There+Ever+Be+Too+Many+Options+A+Meta-Analytic+Review+of+Choice+Overload&searchUri=%2Faction%2FdoBasicSearch%3FQuery%3DCan%2BThere%2BEver%2BBe%2BToo%2BMany%2BOptions%253F%2BA%2BMeta-Analytic%2BReview%2Bof%2BChoice%2BOverload%26acc%3Don%26wc%3Don%26fc%3Doff%26group%3Dnone%26refreqid%3Dsearch%253A45831fab42ed10ff8d19129b96f35cf3&ab_segments=0%2Fbasic_search_gsv2%2Fcontrol&refreqid=fastly-default%3Aef0a0969b3b74f853fc39d7ba996e294&seq=1#metadata_info_tab_contents

*המאמר מציע מחקר הבוחן את ההשפעה של מגוון אפשרויות בחירה העומדות בפני אדם, ומוצא כי מגוון גדול מדי עלול להוביל לתוצאות שליליות ל: מוטיבציית הבחירה עצמה, ההתחייבות לבחירה ושביעות רצון מהבחירה עצמה לאחר מכן. טענת המחקר מאתגרת ומתנגדת להנחה הבסיסית שאפשרויות רבות הן בהכרח מובילות לתוצאות טובות יותר, ומציגה מקרה בוחן של מגוון רב מדי של אפשרויות. תרומת המאמר למחקר שלי היא בהשלכת המחקר והידע המחקרי הנ"ל על בחינת אפליקציות ההיכרויות אשר מתאפיינות בהצעת מגוון רב מאוד של אפשרויות בפני המשתמשים.

# data[].attributes.body
2.מקור- מערך הספריות של בר אילן:
https://eds.a.ebscohost.com/eds/pdfviewer/pdfviewer?vid=3&sid=56aba16c-8648-44ce-b85f-72ed1821d783%40sessionmgr4008
במידה ולא עובד: GOOGLE SCHOLAR :http://eprints.lse.ac.uk/22772/1/02054.pdf

*המאמר מציג טענה: אנשים מעדיפים אופציות המקנות אפשרויות בחירה רבות ומונעים מ"פיתוי הבחירה" שמניח את דעתם בעובדה שיש להם אפשרויות לבחור מתוכן, מאשר מצב פחות אידיאלי לבני האדם: אין להם אפשרויות לבחור מתוכן. המאמר מראה כי אנשים נוטים לבחור בגרסה שמציעה בחירה מתוך אפשרויות רבות על פני גרסה של אפשרויות מועטות. מאמר זה נותן רקע תיאורטי ומחקרי להבנה חשובה למחקר שלי: כיצד האפשרויות הרבות המוצגות בפני אדם משפיעות עליו במובן ההכרתי\תת הכרתי\פסיכולוגי, וחיזוק ההצבעה על השפעה זו כמעצבת את פלטפורמת ההיכרויות באפליקציות.

# data[].attributes.body
3.מקור- GOOGLE SCHOLAR
https://www.cs.bgu.ac.il/~ehv192/wiki.files/Choice_is_Demotivating%20Can%20one%20desire%20too%20much%20%20.pdf

*המאמר מתאר מחקר הבוחן את ההנחה שבחירה מתוך אופציות מספק ומסב אושר רב לבוחר, בכך שבודק האם הגדלת אפשרויות הבחירה מובילה לתוצאות משביעות רצון או להפך. מתואר ניסוי הבוחן שביעות רצון בהשוואה של 2 מקרים: אופציות מרובות לעומת אופציות מועטות, ועולה מן המחקר והניסוי כי ריבוי גדול של אפשרויות מוביל לבחירות מזיקות ומערערות לבוחר. ניתן לקשר מאמר זה לנושא המחקר, בכך שהוא שופך אור על האספקט הנבחן= אפשרויות רבות (של פרטים באפליקציות הכרות), ובאיזה אופן (חיובי\שלילי) משפיע אספקט זה על ההחלטה הסופית של הבוחר.

# data[].attributes.body
2.מקור: GOOGLE SCHOLAR

https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fnins.2012.00050/full

*המאמר בוחן את הגורמים המשפיעים על יצירת האפשרויות, שמעמיד אדם בפניו בעת קבלת החלטה. המאמר מתעמק באופן בו המוח יוצר אפשרויות לקבלת החלטות, ובכך מתקשר לנושא שבחרתי- שכן הוא נותן רקע תיאורטי להבנה: כיצד אדם (משתמש באפליקציית הכרות, לצורך העניין) מבנה את האפשרויות (הפרטנרים לדייט\פגישה לצורך העניין) שמתוכן יבחר.

# data[].attributes.body
1.מקור: GOOGLE SCHOLAR
https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2944661/

*מאמר זה מציג עדויות לבסיס ביולוגי של צורך בשליטה, הבא לידי ביטוי, על פי הכתוב באפשרות של האדם לבחור מבין אפשרויות שונות. טענת המאמר בקצרה: בחירה=שליטה=סיפוק ואושר. מכאן, שניתן להשליך על שאלת המחקר שלי: היות ועצם אפשרות הבחירה מקנה לאדם תחושה של שליטה ולכן תחושה של ביסוס עצמי ואמונה חזקה בנכונות הבחירה שמספקת וגורמת לו לחוש מאושר מכך, הרי שפלטפורמת הכרות תגרום לאדם להרגיש חזק, שולט ומאושר יותר ככל שתציע בפניו יותר אפשרויות בחירה.

# data[].attributes.body
1.דן אריאלי- הרצאה בTED
*קטע וידאו של פרופסור דן אריאלי, בו הוא מסביר כיצד קבלת ההחלטות שלנו היא אינה רציונאלית, כפי שאנו אולי נוטים לחשוב, ומדגים זאת על בחירה המושפעת מברירות מחדל מגוונות וכיצד אפשרויות וקומבינציות שונות משנות את קבלת ההחלטות. קטע זה מתקשר למחקר, כיוון שהוא מציג נקודה חשובה- בבחינת קבלת החלטה של משתמש באפליקציית הכרויות : עולה טענה- כי קבלת ההחלטות של אדם אינה רציונלית ומושפעת בהכרח מן ברירות המחדל המוצגות בפני אדם, באנלוגיה לאפשרויות\ברירות המחדל המוצגות בפני המשתמש באפליקציית הכרויות.

# data[].attributes.attachment_link.title
Transcript of "Are we in control of our own decisions?"

# data[].attributes.attachment_link.description
TED Talk Subtitles and Transcript: Behavioral economist Dan Ariely, the author of Predictably Irrational, uses classic visual illusions and his own counterintuitive (and sometimes shocking) research findings to show how we're not as rational as we think when we make decisions.

# data[].attributes.headline
מעגל 1: אפיון הדרך של קבלת החלטות אצל בני אדם

# data[].attributes.subject
מעגל 1: אפיון הדרך של קבלת החלטות אצל בני אדם

# data[].attributes.headline
מעגל 6: השפעת ההנגשה וההיצע הרחב באפליקציות הכרויות על בחירת המשתמש

# data[].attributes.subject
מעגל 6: השפעת ההנגשה וההיצע הרחב באפליקציות הכרויות על בחירת המשתמש

# data[].attributes.headline
מעגל 2: אספקטים פסיכולוגיים וביולוגיים: דרך הבחירה של בני אדם

# data[].attributes.subject
מעגל 2: אספקטים פסיכולוגיים וביולוגיים: דרך הבחירה של בני אדם

# data[].attributes.headline
מעגל 5: השפעות של עזרים טכנולוגיים על הבחירה של המשתמש (בפרט: בעולם ה Online dating). 

# data[].attributes.subject
מעגל 5: השפעות של עזרים טכנולוגיים על הבחירה של המשתמש (בפרט: בעולם ה Online dating). 

# data[].attributes.headline
מעגל 4:אפיון עולם ההיכרויות ברשת

# data[].attributes.subject
מעגל 4:אפיון עולם ההיכרויות ברשת

# data[].attributes.headline
מעגל 3: אספקט פסיכולוגי: השפעת היצע רחב של אפשרויות על הבחירה הסופית 

# data[].attributes.subject
מעגל 3: אספקט פסיכולוגי: השפעת היצע רחב של אפשרויות על הבחירה הסופית 

# data[].attributes.body
2. מקור- JSTOR: https://www.jstor.org/stable/23259227?Search=yes&resultItemClick=true&searchText=When+choice+is+demotivating+Can+one+desire+too+much+of+a+good+thing&searchUri=%2Faction%2FdoBasicSearch%3FQuery%3DWhen%2Bchoice%2Bis%2Bdemotivating%253A%2BCan%2Bone%2Bdesire%2Btoo%2Bmuch%2Bof%2Ba%2Bgood%2Bthing%253F&ab_segments=0%2Fbasic_search_gsv2%2Fcontrol&refreqid=fastly-default%3Aa96daf54afa2d550e606d507a65189ee&seq=1#metadata_info_tab_contents

*מאמר זה נכלל במעגל הנוכחי, כיוון שהוא בוחן את קבלת ההחלטות אצל האדם, כנובעת מאופן תצוגת אפשרויות הבחירה. המאמר מתאר כיצד אופן הדרך בה אדם מקבל החלטה, תלויה בוודאות בצורה שבה מוצגת הבחירה בפני מקבל החלטה זו ומושפעת ממנה , וזה מתקשר לנושא המחקר שלי, בכך שסוקר את התיאורטיות של דרך קבלת ההחלטות עם הקשר לתצוגת אפשרויות בחירה-> אשר מופיעה גם באפליקציות ההיכרויות במעגל השני-הבא בתור.

# data[].attributes.body
אשתמש בסוג מחקר: אמפירי איכותני, כיוון שבמחקר זה אתבסס על איסוף נתונים מן האובייקטים של המחקר, באמצעות שאלון.

כלי המחקר: שאלון .

*גיבוש הטענה יהיה בשילוב הסתמכות על ידע מחקרי , בין היתר אספקטים פסיכולוגיים, סוציולוגיים וביולוגיים.

המדגם: 200 משתתפים הטרוסקסואליים (*מטעמי היקף מחקר קטן, בעל 2 קבוצות השוואה).

*חלוקה- 50% נשים, 50% גברים. ( *בין הגילאים 20-45, *מכירים פורמט ההיכרויות באפליקציה).

מהלך המחקר: תחילה אחלק את המשתתפים במדגם ל2 קבוצות, המורכבות מאותו מדגם= 50 גברים+ 50 נשים. המשתתפים יתבקשו לבחור באופציה 1 בלבד (פרטנר\ית) מתוך אפליקציית הכרות.
קבוצה 1: תבחר מתוך מאגר של 12 אופציות הכרות, קבוצה 2: תבחר מתוך מאגר של 50 אופציות הכרות. בתום שבוע מיום הבחירה, המשתתפים ב2 הקבוצות יענו על שאלון בו יוצגו 2 שאלות, שהתשובה עליהן היא כן\לא.

השאלות: 1.האם את\ה שבע\ת רצון מהבחירה שלך ?

2.האם היית מעדיף\ה כעת, לשנות את הבחירה שלך ?

לאחר איסוף הנתונים, אמיין את התשובות ואמיר את התוצאות לאחוזים, כלומר: "כמה אחוזים מתוך קבוצה X מרוצים\לא מרוצים מהבחירה?",
"כמה אחוזים מתוך קבוצה X נשארים\מחליפים את הבחירה?", כך שאוכל לראות את ההתפלגות והפער.
התוצאות שיעלו מן המחקר, ימחישו את הפער וידגימו מה הנטייה הרווחת בכל קבוצה: מה התחושות\נטייה הרווחת בקבוצה שבה המאגר מצומצם לעומת הנטייה\התחושה הרווחת בקבוצה בה המאגר גדול, ומכאן אוכל להסיק על ההשפעה של היצע רחב\מצומצם על הבחירה של המשתמש.

# data[].attributes.body
השערתי היא שככל שההיצע (מאגר האפשרויות) באפליקציות ההיכרויות גדל, כך יגדל הקושי של המשתמש לבחור מתוכן, ולאחר הבחירה הוא לא ירגיש שבע רצון וכנראה ירצה להחליף את בחירתו (סוג של חשש שהוא מפסיד משהו, בגלל שהוא מודע לאפשרויות הרבות ויחשוב שמה שהוא לא בחר עשוי להיות מוצלח יותר). אך בניגוד לכך, להשערתי, ככל שהיצע האפשרויות יקטן, המשתמש יחווה קושי קטן יותר, וירגיש יותר מסופק מהבחירה שלו בסופו של דבר, כיוון שלא נחשף למגוון גדול שבלבל אותו ויצר תחושת הפסד.

# data[].attributes.body
1.אפיון הדרך של קבלת החלטות אצל בני אדם.
2.אספקטים פסיכולוגיים וביולוגיים: דרך הבחירה של בני אדם.
3.אספקט פסיכולוגי: השפעת היצע רחב של אפשרויות על הבחירה הסופית.
4.אפיון עולם ההיכרויות ברשת.
5.השפעות של עזרים טכנולוגיים על הבחירה של המשתמש (בפרט: בעולם ה Online dating).
6.השפעת ההנגשה וההיצע הרחב באפליקציות היכרויות על בחירת המשתמש.

# data[].attributes.body
כיצד ההיצע הרחב באפליקציות ההיכרויות משפיע על הבחירה של המשתמש?

# data[].attributes.body
עולם ההיכרויות הדיגיטלי (באפליקציות בפרט) הפך לאמצעי שכיח בשנים האחרונות להיכרויות חדשות, מציאת פרטנרים זוגיות ודייטים. הפונק' הדיגיטלית משנה את חוקי המשחק, בכך שישנו שימוש באלגוריתם המשפיע על אופן הנגשת האפשרויות ואופן השימוש , ובנוסף לכך האפליקציות מבוססות על אופציות רבות המרוכזות בזו אחר זו. עובדת ההיצע הרחב, הנגישות וההתרחשות ברובד וירטואלי, גרמו לי לתהות על קנקנן של האפליקציות אשר הפכו פעולה שהייתה בעבר שכיחה ברובד הפיזי והממשי לפעולה המתרחשת ברובד הדיגיטלי ובכך הופכת את הפעולה למעין "לא טבעית" או "מלאכותית" בעייני. יצאתי מנקודת ההנחה: ITS TOO GOOD TO BE TRUE, ורציתי למצוא את הבעייתיות, שכן זה לא הגיוני שניתנת לאדם גישה למגוון כה גדול של אופציות ומתוך כך מתבצעת בחירה\החלטה המיטבית ביותר, כי הרי אני למודת ניסיון שככל שאראה אופציות נוספות של כיסוי לטלפון, למשל, כך אסתבך ואתקשה לבחור. הנחות היסוד בספרות הפסיכולוגית\סוציולוגית\כלכלתי מאששות השערה זו שאכן קבלת החלטות אצל האדם עוברת דרך היצע הבחירה\אפשרויות העומדות בפניו בתוספת הפן הדיגיטלי המעורב ובכך עלולים להשפיע על הבחירה עצמה, והתחושה שנותרת לאחריה. לכן, במחקר אעשה שילוב בין ידע מחקרי ואקדמאי לבין ניסוי (בהיקף קטן), על מנת לבחון את התיאוריה של ההשפעה של היצע רחב באפליקציות היכרויות על הבחירה של המשתמש. ניסוי זה בשילוב המידע התיאורטי יכוון למסקנה שתעלה מן המחקר.