# data[].attributes.attachment_link.readable_text
To knælende mænd. Den ene er fodboldspilleren Colin Kaepernick, som sætter sit ene knæ i græsset under den amerikanske nationalmelodi før en kamp. Den anden er en amerikansk politibetjent, som knæler på en asfaltvej, mens han i otte minutter og 46 sekunder presser sit ene knæ imod en sort mands hals.

De to knæ har fire år imellem sig og sådan set intet med hinanden at gøre. Og så alligevel. For lige nu er de to mænds knæ blevet uløseligt forbundet af de gadeoptøjer og den racismedebat, som raser i USA.

Politibetjentens knæ på halsen af den sorte mand, George Floyd, som omkom efter den brutale anholdelse, har udløst den største bølge af protester mod racisme i USA siden 1968, hvor borgerrettighedsforkæmperen Martin Luther King blev myrdet.

Lige nu bliver Kaepernick udråbt som et moderne borgerrettigheds-ikon, som har udstillet racisme og hykleri i det amerikanske samfund, i verdens største sportsligaer og i Det Hvide Hus. Han bliver hyldet som frontfigur i en gruppe af sportsstjerner, som før var politisk tavse, men nu hæver deres stemme og blander sig. Og i gaderne efterligner tusindvis demonstranter ham og hans protestform ved at sætte sig på knæ.

- I moderne tid er han det ypperste ikon på den atlet-aktivisme, som blomstrer frem under de nye protester, siger Stanis Elsborg, som er idrætshistoriker og analytiker med særligt fokus på sport og politik for Idrættens Analyseinstitut.

Her ses en demonstration efter George Floyds død, hvor både demonstranter og politibetjente i Portland, Oregon sætter sig på knæ:

Troen på noget kostede ham alt

Ikoniseringen af Colin Kaepernick udspringer af hans plads på sidelinjen inden en NFL-kamp i 2016. Mens alle spillere, trænere og tilskuere stod op under den amerikanske nationalmelodi, satte Colin Kaepernick sit ene knæ i jorden.

- Der er lig i gaderne, og folk slipper af sted med mord, sagde han, efter flere sorte var blevet dræbt af amerikansk politi i løbet af 2016.

Hans knælende protest mod politivold er præcis det, han i dag bliver hyldet og heltegjort for. Men sådan var det ikke i 2016. Tværtimod. Han blev udstødt. Han blev beskyldt for at være upatriotisk og vanære det amerikanske flag. Donald Trump kaldte ham en ' son of a bitch', ville ham fyret og opfordrede ham til at forlade USA og ' finde et land, der passede bedre til ham. '

Alligevel fortsatte Kaepernick i de efterfølgende kampe med at knæle, men opbakningen fra de andre spillere var sparsom, NFL forsøgte med bødestraf at forbyde spillere at knæle, og efter sæsonen blev Kaepernick fritstillet af sit hold.

Ingen af ligaens 32 hold ville ansatte ham. Den tidligere stjernespiller var blevet ligaens sorte får, som ingen ville have i deres fold. Det kostede ham karrieren, og Kaepernick sagsøgte NFL-holdene for i sammensværgelse at holde ham ude af ligaen på grund af hans politiske protester.

- Believe in something. Even if it means sacrificing everything, sagde han i en Nike-reklame - siden har en ikke spillet en NFL-kamp og er med årene sivet ud af mediernes opmærksomhed.

Men efter billederne af en hvid politibetjents knæ plantet på halsen af en ubevæbnet sort mand har skabt optøjer i USA, har Kaepernicks knælende protest på tragisk og skæbneironisk vis fået ny relevans.

- Han stod meget alene og blev totalt frosset ude i 2016. Nu er alt forandret i den forstand, at han har skabt en ny bred bølge af atlet-aktivisme, siger Stanis Elsborg.

Her ses Liverpool FC-spillere knæle i samlet flok:

Fra Lewis Hamilton og Lionel Messi til Naomi Osaka og Paul Pogba har sportsstjernerne stået i kø for at ytre sympati for protesterne. Ligesom demonstranterne på gaderne i USA, har fodboldspillere i både den engelske Premier League og den tyske Bundesliga kopieret Colin Kaepernicks protestform og sat sig på knæ. Amerikanske verdensstjerner som Michael Jordan, Floyd Mayweather, Serena Williams, Goff Cauff, Tiger Woods, Lebron James og mange flere har brugt deres sociale medier med millioner af følgere til at sætte fokus på sortes rettigheder. Og flere atleter fra blandt andet NFL, NBA og UFC har også deltaget aktivt i gadedemonstrationerne.

Her ses basketball-spillerne Jaylen Brown, Enes Kanter og Marcus Smart tale til George Floyd-demonstrationer:

Trump beskyldes for hykleri

Hvis Kaepernick i 2016 blev mødt af larmende stilhed fra kollegerne, er det i 2020 udskiftet med et højrøstet kor. Et kor, hvor ikke kun atleterne, men også ligaerne og klubberne stemmer i Kaepernicks aktivistiske opsang.

Samtlige af USA's største sportsligaer har udtryk støtte til de fredelige George Floyd-demonstrationer. Det samme har stort set alle hold. NBA -holdet Minnesota Timberwolves har endda delt en video, som viser flere af klubbens spillere, der deltager i demonstrationerne.

En stillingtagen fra de amerikanske klubber, der står i skærende kontrast til 2016, hvor ingen NFL-hold ville associeres med Kaerpernick på grund af hans politiske åbenmundethed.

- Dengang var klubbernes svar at blande sig helt uden om og ikke at mene noget. Det er helt vendt på hovedet nu. Nu er der i store dele af sportsverdenen opstået en stemning af, at hvis man ikke støtter op om protestbevægelserne, hvis man ikke er med og viser sin sympati, så er det som om, at man står på den forkerte side af historien, siger Stanis Elsborg.

Blandt andet er basketballholdet New York Knicks blevet kraftig kritiseret for at være den eneste NBA -klub, der ikke i en eller anden udstrækning har udtalt sig om George Floyds død.

Da demonstrationerne begyndte at brede sig, udtalte USA's præsident Donald Trump, 'at det var vigtigt at beskytte borgerretten til fredelige protester'. Men hans udtryk for støtte til den fredelige protestbevægelse anklages for at være hyklerisk .

For da Colin Kaepernick satte sig på knæ i 2016, var netop Trump hans mest markante modstander. Og så sent som i går gentog Trump sin foragt for den knælende protestform.

- Der er andre ting, man kan protestere over, men ikke vores fantastiske amerikanske flag - INGEN KNÆLEN!

Her ses betjente sætte sig på knæ på opfordring fra demonstranterne under en George Floyd-demonstration i Los Angeles:

Også NFL-direktør Roger Goodell er blevet beskyldt for hykleri. I 2016 forsøgte han med bødestraf at forhindre Kaepernick i at knæle, og senere indgik NFL forlig i søgsmålet, hvor Kaerpnick havde anklaget ligaen for at konspirere mod ham og sørge for, at ingen klubber ville ansætte ham.

Alligevel var Roger Goodells første offentlige reaktion på George Floyd-protesterne, at 'NFL sammen med spillerne og klubberne ville fortsætte sit aktive arbejde for at løse de systematiske problemer i samfundet.'

Hykleri, lød kritikken. Og efter voksende pres anerkendte Roger Goodell i dag, at NFL har forsømt støtten til de fredelige protester.

- Vi, National Football League, indrømmer, at vi tog fejl ved ikke at lytte til NFL-spillernes protester tidligere eller opfordre alle til at sige deres mening og protestere fredeligt, siger Roger Goodell.

- Jeg vil tage kontakt til spillere, der har råbt op og andre, i forhold til hvordan vi kan forbedre os.

Ifølge Anders Bo Rasmussen, lektor ved Center for Amerikanske Studier på Syddansk Universitet, er det et opsigtsvækkende kursskifte, som protestbevægelsen har skabt.

- Der er ingen tvivl om, at det udstiller den dengang manglende opbakning til Kaepernick, siger. Nu begynder folk at sige, at hvis personer som Trump og Goodell ikke havde modarbejdet ham, men faktisk havde lyttet til ham, så kunne man måske have undgået de mere voldelige protester, vi ser nu.

'Vi tog fejl'

Lige nu er der bål i USA's gader. Debatten om social ulighed, racisme og politivold er selvantændt og har vokset sig så stor, at den også har bredt sig til sportsudøvere, klubber og ligaer verden over.

Den selvsamme debat, som ingen NFL-hold for fire år siden ville røre ved. Colin Kaepernick blev frosset ude. Nu står han som et borgerrettigheds-ikon. Og ifølge Joe Lockhart, som i 2016 var talsmand for NFL, er det nu blevet tid til, at NFL genansætter Kaepernick.

- Jeg tog fejl. Og jeg mener, at holdene tog fejl ved ikke at ville ansætte ham.

- For mange holdejere handlede det om én ting: De troede, det ville være bad for business.

- Men symbolet på racemæssig uretfærdighed voksede sig større, hver dag Colin blev holdt uden for.

- Når jeg ser, hvad der foregår i Minnesota, forstår jeg nu, hvor slemt vi tog fejl.

Læs op

# data[].attributes.attachment_link.title
Trump kaldte ham 'son of a bitch': Nu følger aktivister Kaepernicks ikoniske knæ i kampen mod racisme

# data[].attributes.attachment_link.description
To knælende mænd. Den ene er fodboldspilleren Colin Kaepernick, som sætter sit ene knæ i græsset under den amerikanske nationalmelodi før en kamp. Den anden er en amerikansk politibetjent, som knæler på en asfaltvej, mens han i otte minutter og 46 sekunder presser sit ene knæ imod en sort mands hals.

# data[].attributes.body
Børnesangen: "Jeg har set en rigtig negermand"

# data[].attributes.attachment_link.title
Lille Bo Familien Andersen Jeg Har Set En Rigtig Negermand 1970

# data[].attributes.attachment_link.title
FNs verdenserklæring om menneskerettigheder | Amnesty

# data[].attributes.attachment_link.description
Verdenserklæringen understreger, at menneskerettighederne gælder for alle mennesker hele tiden.

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/indland/fra-gigantisk-selvmaal-til-den-rigtige-beslutning-boer-landsholdet-knaele-inden

# data[].attributes.headline
Læserbrev fra Nordjyske stiftstidende 2018

# data[].attributes.subject
Læserbrev fra Nordjyske stiftstidende 2018

# data[].attributes.attachment_link.title
BLM Protests in Denmark as Black Lives Matter Goes Global | NowThis

# data[].attributes.headline
Let forståelig gennemgang af George Floyd sagen 

# data[].attributes.subject
Let forståelig gennemgang af George Floyd sagen 

# data[].attributes.attachment_link.title
Oprør i USA: George Floyd døde efter politiet anholdt ham | Ultra Nyt

# data[].attributes.headline
Fortiden er afgørende i racisme-debatten

# data[].attributes.subject
Fortiden er afgørende i racisme-debatten

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historien er fyldt med væltede statuer. Middelalderens kristne smadrede skulpturer fra antikkens Rom. De spanske erobrere ødelagte aztekernes og inkaernes templer, da de kom til Mexico i 1500-tallet. Under den ungarske opstand i 1956 blev en otte meter høj bronzestatue af Stalin væltet i Budapests gader, og i tiden omkring Sovjetunionens opløsning blev adskillige Lenin-statuer fjernet i blandt andet Rumænien og Usbekistan. Og der findes også talrige eksempler af nyere dato.

I 2001 ødelagde Taleban flere store Buddha-statuer i det centrale Afghanistan, og to år senere blev en bronzestatue af Saddam Hussein væltet i Baghdad i forbindelse med den amerikanske invasion af Irak. En statue af Christoffer Columbus røg i 2004 til jorden i den venezuelanske by Caracas. Og i den sydafrikanske havneby Cape Town blev en statue af kolonialisten Cecil Rhodes i 2015 fjernet efter en måned med protester fra studerende på det lokale universitet.

Nu står vi igen midt i en offentlig diskussion om, hvorvidt statuer af personer, som vi ikke ville hylde i dag, bør fjernes fra gadebilledet. Eller om det omvendt er udtryk for en slags historieløshed, når vi begynder at fjerne monumenter fra en fortid, som vi ikke kan løbe fra. Drabet på George Floyd og de efterfølgende massedemonstrationer, som vi har set i de seneste par uger, har nemlig genstartet samtalen om, hvordan vi bør forholde os til kontroversielle statuer i det offentlige rum. Ikke kun i USA, men også i Storbritannien og Belgien er skulpturer i ugens løb blevet væltet eller vandaliseret. Skal statuer af kolonialister, slavehandlere og andre notoriske racister ødelægges eller fjernes, fordi en statue grundlæggende er en slags hyldest? Eller skal de blive stående for at minde os om vores historie, som ikke kan slettes - og ikke bør glemmes?

Guvernøren fra den amerikanske delstat Virginia, Ralph Northam, annoncerede i sidste uge, at en statue af Robert E. Lee, en sydstatsgeneral under den amerikanske borgerkrig, ville blive fjernet fra bybilledet i delstatshovedstaden Richmond. "I Virginia forkynder vi ikke længere en falsk version af historien," sagde guvernøren ved et pressemøde. "I 2020 kan vi ikke længere ære et system, der var baseret på slaveri af mennesker. Den statue har været der i lang tid. Men det var forkert dengang, og det er forkert nu. Så vi tager den ned. "

Men den beslutning var åbenbart ikke tilstrækkelig. I tirsdags væltede en gruppe demonstranter i samme by en statue af Christoffer Columbus, satte ild til den og kastede den i en flod. "Columbus repræsenterer folkedrab," blev der skrevet med graffiti der, hvor statuen før havde stået. Og natten til onsdag blev en anden Columbus-statue halshugget i storbyen Boston, Massachusetts. På tværs af USA har der været eksempler på, at statuer er blevet væltet eller vandaliseret. Fra Alabama til Pennsylvania.

Debatten om nedtagning af gamle sydstatsmonumenter og andre symboler på racisme er ikke noget nyt i USA. I 2015 blev det besluttet at fjerne sydstatsflaget fra regeringsbygningen i delstaten South Carolina efter en demonstration, der kom i kølvandet på nedskydningen af ni sorte mennesker i en kirke i byen Charleston. Og da en kvinde i 2017 mistede livet efter at være blevet påkørt af en højreradikal bilist i byen Charlottesville, Virginia, fik debatten om nedrivning af kontroversielle statuer og monumenter fornyet opmærksomhed: I North Carolina blev en statue væltet af demonstranter. I Kentucky blev en statue af en sydstatsofficer overhældt med maling. I Tennessee var der protester foran delstatsparlamentet.

Det, der til gengæld ér nyt i den nuværende situation, er, at kritikken af de statuer, der opfattes som skamfulde symboler på undertrykkelse, raceopdeling og slaveri, ikke kun finder sted i Amerika. Ligesom de massedemonstrationer, der er opstået i slipstrømmen på drabet af George Floyd, har spredt sig til udlandet - herunder til Danmark - er angrebene på statuer af kontroversielle skikkelser også blevet eksporteret.

I weekenden væltede demonstranter i den britiske havneby Bristol eksempelvis en statue af slavehandleren Edward Colston og smed den i vandet. Det fik Londons borgmester Sadiq Khan til at sige, at han nu så hurtigt som muligt ville gennemgå statuerne i den engelske hovedstad for at se, om der her var monumenter, der skulle fjernes. Enhver statue med forbindelse til slavehandel skulle ifølge borgmesteren "tages ned". Og allerede tirsdag blev en statue af slavehandleren Robert Milligan således flyttet fra sin plads i havnekvarteret West India Docks.

"Det er en sørgelig sandhed, at meget af vores velstand stammer fra slavehandel - men det behøver ikke blive hyldet i det offentlige rum," skrev Khan på Twitter.

Tirsdag aften var et par tusind demonstranter så samlet ved universitetet i Oxford, hvor de krævede, at en buste, der er placeret over indgangen til Oriel College, af kolonialisten Cecil Rhodes - ja, den samme, som i 2015 blev fjernet i Cape Town - skulle fjernes. Men her blev demonstranterne mødt med et andet budskab. Louise Richardson, der er vicekansler for University of Oxford, sagde til BBC, at "vi skal konfrontere vores fortid, vi har brug for at lære af den."

"Min holdning til det her er: At gemme vores historie er ikke vejen til oplysning," sagde hun. "Vi bliver nødt til at forstå historien, forstå den kontekst, hvori den har udspillet sig, og hvorfor folk dengang troede det, de gjorde."

Man kan se debatten på følgende måde: På den ene side står der dem, der advarer mod at dømme fortiden gennem samtidens brilleglas. Selv om vi i dag finder visse fortidsskikkelsers handlinger forkastelige, er de ikke desto mindre en del af kulturarven. At ødelægge statuer bliver derfor set som en slags forsøg på at udviske fortiden og lukke øjnene for, hvad der er sket. På den anden side står der så dem, der ikke ser det som et spørgsmål om at ville glemme historien. De er imod, at mennesker, som har gjort afskyelige ting, står på piedestaler i storbyerne. En statue er en glorificering, ikke en historiebog.

Positionerne kan opsummeres med følgende to tweets:

"At hive statuer ned af historiske personer, som med vores nutidsøjne gjorde nederen ting, er at tænke med følelserne. Kortsigtet og egoistisk. 'Jeg bryder mig ikke om det her, få det væk.' Historien er ubehagelig. Og det er præcis derfor, de skal blive. Mindesmærker gør os klogere," skrev komikeren Brian Mørk på Twitter og blev dermed talsmand for at bevare selv statuer af personer med tung bagage. En holdning, som journalisten Brian Esbensen gik i rette med: "Vi har en institution til mindesmærker og nederen historiske ting aka et museum. Vi behøver ikke 'slette' det af vores hukommelse, fordi det er ubehageligt; bare placere det de rigtige steder. Smart, ikke?"

Et andet eksempel fra den forgangne uge var vandaliseringen af en statue af den tidligere britiske premierminister Winston Churchill på pladsen foran det britiske parlament. "Churchill var en racist," blev der skrevet med graffiti på soklen under statuen af den berømte britiske regeringschef. Og Churchill er ikke den eneste statsleder, der har stået for skud. I den belgiske by Antwerpen blev en statue af kong Leopold II - der stod i spidsen for et blodigt kapitel i Congos historie, da det centralafrikanske land var under hans kontrol i slutningen af 1800-tallet - overhældt med rød maling.

Men spørgsmålet er, om man kan sidestille det, der i øjeblikket sker i USA i lyset af landets særegne historie med raceadskillelse og racisme, som trækker tydelige tråde til nutiden, med det, der sker i Europa, når hærværket rammer en gammel belgisk konge eller en figur som Churchill. Er det sammenligneligt? Det er det ikke alle, der mener.

"Churchill VAR racist. I hvert fald efter vor tids standarder," skrev debattøren Niels Jespersen på Twitter. "Men han var også antifascist og en vigtig del af britisk historie. Jeg kan godt forstå amerikanere, der vil have væltet sydstatsmonumenter. Men i UK og DK er hærværk mod statuer et angreb på kulturen og på historien."

Afhængigt af hvor man trækker stregen, er der nok af statuer at gå i gang med. Også her i Danmark. Alle danske konger fra Frederik III til Christian VII tillod slavehandel og slavetransport på danske skibe, indtil Christian VII i 1792 ved kongelig forordning besluttede, at slavehandlen skulle afskaffes. Det gælder altså også Frederik V, som er statueret til hest på Amalienborg Slotsplads. Og der findes talrige andre eksempler på historiske danskere, der var involveret i slavehandlen, som har plads i det offentlige rum. Ernst Schimmelmann, der var en af Danmarks største slaveejere i Vestindien og kaldte sig selv for "direktør for slavehandlen", har eksempelvis en vej opkaldt efter sig i Charlottenlund. Det Gule Palæ på Amaliegade i Indre København blev bygget til købmanden Frederik Bargum, der blandt andet handlede med slaver. Og på Christianshavn har skibsreder Andreas Bjørn, der også var impliceret i slavehandlen, lagt navn til både en baggård og en gade.

En ting, der i hvert fald er en forskel på Danmark og USA, er, at amerikanerne har ødelagt statuer lige siden landets grundlæggelse. Fem dage efter at Uafhængighedserklæringen blev ratificeret i 1776, blev en forgyldt statue af den britiske kong George III væltet på Manhattan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvorfor vælter der statuer over hele den vestlige verden? Fordi fortiden er afgørende i racisme-debatten

# data[].attributes.attachment_link.description
Historien er fyldt med væltede statuer. Middelalderens kristne smadrede skulpturer fra antikkens Rom. De spanske erobrere ødelagte aztekernes og inkaernes templer, da de kom til Mexico i 1500-tallet. Under den ungarske opstand i 1956 blev en otte meter høj bronzestatue af Stalin væltet i Budapests gader, og i tiden omkring Sovjetunionens opløsning blev adskillige Lenin-statuer fjernet i blandt andet Rumænien og Usbekistan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Black Lives Matter founders: We fought to change history and we won

# data[].attributes.attachment_link.description
The founders of the Black Lives Matter movement tell the BBC’s 100 Women season they are optimistic.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du har søgt efter: hyggeracisme

Ordbøger

KorpusDK

BEMÆRK: KorpusDK er en samling af tekster som viser hvordan sproget faktisk bliver brugt, og som derfor ikke nødvendigvis er i overensstemmelse med gældende retskrivning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du har søgt efter: hyggeracisme BEMÆRK: KorpusDK er en samling af tekster som viser hvordan sproget faktisk bliver brugt, og som derfor ikke nødvendigvis er i overensstemmelse med gældende retskrivning.