# data[].attributes.body
L' imperi d'Aztecas es va ubicar al centre de la Vall de Méxic, desde Tenochtitlán hasta Yucatán.

# data[].attributes.body
Els asteques, també coneguts com els mexicas es van originar a l'any 1325 a l'1521, un breu període de la història de Mesoamérica. Es creu que van ser la civilització més gran i important de tota aquesta regió, fins a la seva caiguda amb l'arribada de l'imperi espanyol dirigida per Hernán Cortés.
Els asteques van arribar a dominar gran part de Mesoamérica pel fet que van vèncer, amb l'ajuda dels acolhuas, a l'imperi tepaneca, qui dominava la vall de Mèxic.

# data[].attributes.body
Les llengues son: uto-aztecas o utonahuas (també dites yutoaztecas o yutonahuas) son una familia de llengues ampliamente difundides per América del Nort.

# data[].attributes.body
El poble asteca va desenvolupar l'escriptura jeroglífica i també ideogràfica, la qual van utilitzar principalment per conservar història, esdeveniments culturals, relats, personatges i altres coses importants, en els murs de les seves edificacions i monuments.

# data[].attributes.body
La religió dels mexicas era summament important per als asteques, de fet se'ls considera el poble més religiós de Mesoamérica. Es dedicaven a l'culte dels astres, de manera que tenien múltiples déus i duien a terme ritus i cerimònies amb aquesta finalitat.

# data[].attributes.body
L'organització política dels asteques no va ser estrictament centralitzada, però l'aliança de les tres ciutats més important de la regió controlada pels asteques (Texcoco, Tlacopan i Tenochltitlán) va aconseguir que fos un poble fort. A més, amb el pas el temps van arribar a existir una barreja de cultures, costums i idiomes que es mantenien unides gràcies a la part religiosa i el poder militar dels asteques.

# data[].attributes.body
Els asteques tenien diverses classes socials que comptaven amb diferents nivells d'importància i poder, els quals es podem ordenar en:

# data[].attributes.body
La font principal de l'economia dels asteques va ser el tribut. A causa de el poder militar d'aquest poble, van aconseguir sotmetre a altres pobles de Mesoamérica i constantment els demanaven un tribut que consistia a pagar part dels seus aliments i altres materials entre els quals figuraven el blat de moro, el xili, el cacau, el fesol, el cotó , la mel, ceràmiques, armes, roba, animals, entre moltes coses més. Totes aquestes tones d'aliments i materials eren enviats a l'imperi asteca

# data[].attributes.body
Maya, grup de pobles indígenes mesoamericans pertanyent a la família lingüística maia o mayense, que tradicionalment han habitat en els estats mexicans de Yucatán, Campeche, Tabasco i Chiapas, en la major part de Guatemala i en regions de Belize i Hondures.

# data[].attributes.body
En origen dels maies a l'any 2500 a. C., es van produir uns processos migratoris en els que es van distribuir territoris, agrupacions de grups ètnics amb llengües d'un mateix tronc, compartint una mateixa tradició històrica i cultural amb variants locals...
Les migracions dels grups protomayas van propiciar el contacte amb altres civilitzacions
Cap a l'any 550 a. C. es va començar a delinear la cultura maia, i a partir d'el 250 d. C., es manifesta amb claredat la seva pròpia personalitat.
A l'any 1250 els cocom destrueixen Chichén Itzá, exercint un poder centralitzat des de la seva capital Mayapán. I l'any 1441 els tutul xiu van arrasar Mayapán, la península de Yucatán.

# data[].attributes.body
El k'iche' és l'idioma que s'utilitza per els maia i quitxé. El nombre de parlants és entre 1 i 2 milions de persones, és l'idioma maia amb més parlants a Guatemala i el segon del país després de l'espanyol.

# data[].attributes.body
Tot i que les extremes condicions de calor i humitat han impedit els treballs plumaris  en els reis i dignataris dresen amb tapalls, camises, capes, túniques i mantes realitzades en cotó, pell i fibra vegetal. Els artesans maies disposaven d'una tradició molt rica dins el medi natural més apropiat.

# data[].attributes.body
Al centre de la pràctica religiosa maia es trobava el culte als avantpassats difunts, que actuarien com a intermediaris per als seus descendents vius en el tracte amb els habitants de el regne sobrenatural. El conjunt de l'art maia, l'arquitectura i l'escriptura contribueix a la reconstrucció de les antigues creences maies. Els maies tenien una visió altament estructurada de el cosmos; van distingir tretze nivells en el cel, i nou nivells a l'inframón. També es considerava que les forces sobrenaturals impregnaven la vida, influyéndola en tots els seus aspectes, des de les activitats quotidianes més senzilles, fins al comerç, la política i les activitats de l'elit.

# data[].attributes.body
L'agricultura ha estat la base de l'economia maia des de l'època precolombina i el blat de moro és el seu principal cultiu. Els maies conreaven també cotó, fesol (poroto o jueva), camote (moniato), yuca i cacau. Les tècniques de el filat, el tint i el teixit aconseguir un elevat grau de perfecció. Com a unitat de canvi s'utilitzaven les llavors de cacau i les campanetes de coure, material que es feia servir també per a treballs ornamentals, a l'igual que l'or, la plata, el jade, les petxines de mar i les plomes de colors.
Els maies formaven una societat molt jerarquitzada. Estaven governats per una autoritat política, el Halach Uinic, cap suprem, la dignitat era hereditària per línia masculina, i l'Ànima Kan, el gran sacerdot.

# data[].attributes.body
L'organització política dels maies va concentrar el mandat en un sol governant, el poder procedia directament dels déus a través dels missatges que enviava el cosmos. D'aquesta manera, la facultat gairebé divina dels monarques era entre el món material o l'espiritual, i necessitant mantenir aquest vincle místic, es valien de rituals com sacrificis, danses i fins i tot tràngols amb substàncies al·lucinògenes.

# data[].attributes.body
L'Imperi inca fou una de les tres grans civilitzacions d'Amèrica.Un poderós imperi que dominà tota la regió andina.
L'imperi va ser subdividit en quatre seus: el Chinchaysuyo, el Collasuyo, l'Antisuyo i Contisuyo. La capital de l'imperi va ser la ciutat de Cusco, a l'actual Perú.

# data[].attributes.body
Al voltant de l'any 900 d.C., es va produir la decadència de diversos regnes a la zona central dels Andes, període que duraria aproximadament fins a l'any 1200 (durant aquest període les diverses poblacions van estar en peu de guerra).
Segons les restes arqueològiques trobades, els inicis de l'Imperi Inca en 1200.
Entre 1438-1471 és quan coneixem a la primera Inca, Pachacútec el primer monarca que podem dir que va posseir un gran Imperi, a més de dividir-lo administrativament per fer més fàcil el govern.

# data[].attributes.body
El quítxua és la llengua dels inques i la llengua nativa de major ús a Sud-amèrica, es va estendre des del nord d'Argentina fins al Sud de Colòmbia, abastant els actuals territoris d'Equador, Perú i Bolívia.

# data[].attributes.body
Els incas vivien en barraques de pedra amb sostres de palla, d'una sola habitació, sense finestres; les parets revocades amb fang i pintades amb colors brillants.
Quan  naixia un nen, el pare el portava al rierol mes proper per banyar-lo. Els pares dejunaven diversos dies i oraven junt al santuari per a que la sort li acompanyes al fill.

# data[].attributes.body
El temple més conegut és el famós temple de el sol, encara que havia temples dedicats a el sol per tot l'imperi, on es realitzaven sacrificis humans, com d'animals i es lliuraven collites.
Els sacerdots pertanyien a la família de l'inca i utilitzaven a les dones més belles dels ayllus perquè els servissin.

# data[].attributes.body
Al cim de l'organització social i política hi havia el Inca, governant per dret diví, amb la seva família, ocupava el lloc més alt en la societat, podien tenir moltes esposes, però per mantenir la puresa de sang, havia de casar-se amb la seva germana . Ella era l'esposa principal o Coya i entre els seus fills es triava l'hereu el que era entrenat en les tasques de govern acompanyant el sobirà en les diferents jornades d'administració pública.

# data[].attributes.body
Aquesta activitat va ser la més important, sobre la qual es basava la seva economia en el Incanto; es van cultivar grans extensions de terres i van aprofitar al màxim el sòl de manera que van vèncer dificultats geogràfiques i climàtiques gràcies a la construccion de: eines de conreu i productes agrícoles

# data[].attributes.body
L'Imperi dels Inques va ser des del punt de vista d'organització política, va ser una monarquia absolutista i teocràtica. El poder estava centrant en l'Inca a qui se li considerava d'origen diví. El dret de governar es tenia per herència. D'aquesta manera l'esquema de l'organització política era el que segueix

# data[].attributes.body
Hernán Cortés, va ser un conquistador d'un reduït grup d'espanyols i d'una coalició de pobles indígenes; va conquistar la ciutat de Tenochtitlán, posant fi a l'poderós Imperi asteca. Com tots els grans conqueridors de segle XVI, Hernán Cortésno era un nouvingut a les Índies quan va emprendre la conquesta de l'Imperi asteca.
En 1518, el modest hidalgo nascut a Medellín (Extremadura) feia uns 33 anys, s'havia convertit en un pròsper ordinari militar, després de passar set anys a La Espanyola i vuit a Cuba com a secretari de l'governador Diego Velázquez

# data[].attributes.body
Francisco Pizarro, conquistador español del siglo XVI que sometió el Imperio inca a la corona española y creó la primera colonia de este país en el territorio de lo que, tras su muerte, iba a ser virreinato del Perú. Las lógicas dificultades de comunicación entre las colonias y la metrópoli, y las crecientes necesidades económicas de ésta para financiar sus guerras en Europa supusieron para los primeros conquistadores un insólito grado de autonomía y una invitación explícita a la conquista de nuevos horizontes y riquezas; tanto como un foco permanente de conflictos entre la autoridad real y las propias iniciativas de los conquistadores, como las mismas andanzas de Pizarro vendrían a demostrar.

# data[].attributes.body
Bartolomé de les Cases, va néixer el 1474 o 1484, Sevilla, Espanya, va morir al juliol de 1566, Madrid.
Va ser un historiador espanyol primitiu i missioner dominic, primer a exposar l'opressió de pobles indígenes europeus a les Amèriques. Un prolífic escriptor i en els últims anys una figura influent de la cort espanyola; els seus treballs inclouen Història de les Índies.

# data[].attributes.body
La proposta que va fer Les Cases sobre els indigenes va ser: la formació de comunitats indígenes administrades per espanyols disposats a educar i evangelitzarlos, i no a explotar-los en el seu propi benefic.

# data[].attributes.body
La llegenda negra va ser un moviment propagandístic antiespanyol fet per escriptors anglesos, holandesos i d'altres nacionalitats durant el segle XVI l'objectiu era reduir el prestigi i influència de l'Imperi espanyol en el seu Segle d'Or.
Llegenda Negra es defineix en: relat desfavorable i generalment infundat sobre algú o alguna cosa. I pel que sabem es pot afirmar que la primera persona  que va emprar de forma literal l'expressió "llegenda negra", va ser Emilia Pardo Bazan.

# data[].attributes.body
L'encomienda era una institució originada a l'edat mitjana, eren territoris, immobles, rendes o beneficis que pertanyien als ordres militars, al capdavant de les quals s'hi col·locava un comanador que era l'encarregat de rebre les rendes i distribuir-les.
En 1502 se li va encarregar la primera encomienda, seguidament en 1514 se li va atorgar l'administració d'una altre on els indis treballaven en la mineria; i aquest va penetrar la injustícia del sistema. Quan va tornar a America cap el 1520, amb intenció de dur a terme el seu projecte, els indis es van rebel·lar; va entrar a l'ordre domenicà i es vaa retirar a partir del 1521.

# data[].attributes.headline
Brevisima relación de la destrucción dela Indias Occidentals:

# data[].attributes.subject
Brevisima relación de la destrucción dela Indias Occidentals:

# data[].attributes.body
Era un informe que el monjo de l'orde dels Predicadors Bartolomé de las Casas va començar a redactar mig segle després de l'arribada dels espanyols a Amèrica.
L'obra va ser dedicada al príncep Felip, que va ser posteriorment el rei Felip II d'Espanya.

# data[].attributes.body
El 20 de novembre de 1542 es va promulgar a Barcelona Les Lleis Noves.
Van ser una espècie de constitució política de el Nou Món, que en quaranta capítols estableix les normes bàsiques de l'organització del Consell d'Índies i del govern d'Amèrica on es proclama la llibertat dels indis, suprimeix els encàrrecs, regula la forma de fer els nous Descobriments i de gratificar els Conqueridors.

# data[].attributes.headline
La lluita de Las Casas per defensar els nadius americans:

# data[].attributes.subject
La lluita de Las Casas per defensar els nadius americans:

# data[].attributes.body
Aquesta va ser fracasada ja que quan va tornar a Amèrica al 1520, amb l'intenció de dur a terme el seu projecte, (sempre en contra de l'esclavitud dels indis), es van rebel·lar durant la seva absensia.

# data[].attributes.body
S'anomena Segle d'Or a el període cultural de gran brillantor i creativitat que es va desenvolupar des de finals de segle XVI i durant el segle XVII en els regnes de la monarquia hispànica. Alguns estudiosos estrangers d'aquest període l'anomenen Edat d'Or i ho fan coincidir amb l'etapa de gran domini de l'imperi espanyol, els segles XVI i XVII.

El Segle d'Or va destacar en diversos facetes culturals, però de totes elles podrien destacar-se com especialment brillants les lletres i les arts, en concret la pintura.

# data[].attributes.body
Carles I d'espanya i V d'alemanya, va ser rei d'espanya, emperador d'Alemanyava i promotor de l'imperi on no es posava el sol.
Aquest era fill de Juana la Boja i  Felip el Bell de Castella.
Va regnar 58 anys des del 1500–fins el 1558.
Va ser precedit per Maximilià I (el seu avi), per Felip IV (pare), Joana I de Castella (mare), Ferran II d'Aragó... ,  i succeït per Emperador Ferran I i Felip II (el seu fill).

# data[].attributes.body
Aquest va governar en tots els regnes i territoris hispànics

# data[].attributes.body
Felip II va ser el rei de las corones de Castella, Aragó i Portugal; i fill de Carles I i la seva dona Isabel, (filla de Manuel I).
Aquest va governar entre els anys 1555 i 1598 (uns 43 anys aproximadament).
Va ser precedit per Carles V (el seu pare) i succeit per Carles d'Habsburg, Felip III (el seu fill) i Isabel Clara Eugenia (la seva filla).

# data[].attributes.body
Aquest va governar les mateixes terres que li va deixar el seu pare, però modernitzant-les i
refortçant-les apartant-les de la administració de la monarquía hispana.

# data[].attributes.body
Entre els anys 700 i 1000 van arribar els àrabs conquistant quasi tota la península i deixant a Catalunya repartida entre els Àrabs i Francs, progressivament els Francs van anar agafant territori i per tant els Àrabs el van perdre de Catalunya.
Continuem entre el 1100 i 1400,
a 1100 va aparèixer Barcelona, la qual va desaparèixer i Catalunya va ser envaïda per Aragó el qual a poc a poc a anar envaint la península.
A l'any 1500 Aragó ja no existeix i a continuació tota la península és anomenada Espanya.

# data[].attributes.body
L'origen principal de la unió de Castella i Aragó va ser el matrimoni de la reina Isabel I de Castella i Fernando II d'Aragó en 1469 anomenats Reis Catòlics. Pel que en 1479 Fernando II va ser coronat rei d'Aragó i es va culminar la unió dels dos regnes més poderosos de la península.
Aquesta va suposar mantenir la seva independència, forjar un nou estat, menys poder a la noblesa, els seus propis exèrcits, fan un cos de embaizadors, creant consells, expulsió dels jueus per aconseguir una unió religiosa...
Els Trastàmara, van ser reis autoritaris que van entronitzar la dinastia de la corona d'Aragó a partir de 1412. I els Trastàmara dels dos regnes van pretendre des del principi unificar els dos regnes sota la mateixa família iniciant una política matrimonial.

# data[].attributes.body
El tractat dels Pirineus es va signar per les monarquies hispàniques i franceses el 7 de novembre de 1659. Aquest era un text que constava de 89 articles on explicava que el Rosselló es quedava en mans de França, explicava el tema de la frontera catalana, també el futur del Conflent de cada territori...

# data[].attributes.body
La guerra dels segadors va ser entre els anys 1640 i 1652, va ser un conflicte que va afectar bona part de Catalunya i va ser catalans contra Felip V i França.
En aquesta guerra va guanyar el bàndol Espanyol i francès i d'aquesta manera es va dividir Catalunya i Francia es va quedar amb els Pirineus.
Va començar sent una revolta pagesa (protesta pel que cobraven) contra els senyors i les autoritats. I una segona revolta contra el Compte-duc d'Olivares per les lleis i constitucions.

# data[].attributes.body
Aquesta va succeir entre els anys 1701-1713. La causa principal va ser la mort de Carles II el qual va succeir el seu tron a Felip V (de Borbó). Aquest canvi va generar por i va provocar guerres civils entre borbònics que decidirien les destinacions de tota Europa.
Aquest va marcar un final a Espanya i va provocar una veritable guerra civil entre Castella i Aragó provocant pèrdues molt importants a Catalunya i Aragó. I la fi va arribar l'11 d'abril en 1713 per la signatura de Gran Bretanya; i després d'aquest, es va produir un segon el 10 de juliol entre els Monarques i Espanyols.

# data[].attributes.body
Els decrets de la nova planta són el conjunt de lleis sancionades i promulgades per Felip V on es troben mesures legislatives emanades per la Monarquia Borbònica, després de la Guerra de Successió.(Tot això per imposar la voluntat del rei).

# data[].attributes.body
L'Humanisme va ser un moviment intel·lectual sorgit al renaixement entre els segles XIV i XVI pensat per reivindicar ells mateixos com a individus amb el pensament racional proposat en les antigues civilitzacions gregues.
Algunes de les característiques principals del perquè va succeir aquest període:
-Rebuig al dogma religiós.
-Visió antropocèntrica
-Rescat de l'autor, obres i pensaments clàssics.
-Impuls a les ciències basades en l'evidència empírica.

# data[].attributes.body
El Renaixement va ser un període històric entre els segles XV i XVI, el qual es coneix com a l'època artística de l'Edat Moderna, en la que es reflecteix el moviment humanista i també on es van suscitar grans transformacions estètiques, intel·lectuals... que van marcar la fi del "oscurantisme" en l'Edat Mitjana.
Algunes de les característiques principals del perquè va succeir aquest període:
-Visió antropocèntrica impulsada pel moviment humanista.
-Auge de les arts, la ciència i la filosofia.
-Desaparició del feudalisme i aparició de la burgesia.

# data[].attributes.body
- El protestantisme va sorgir cap al segle XVI (16) pel pare (Martin Lutero). Aquest s'utilitza per referir-se als grups que se separen de l'església catòlica, i va per la producció d'un gran sisme en l'església catòlica, el que va donar origen a nombroses esglésies que avui nomenem "protestantismes".
L' heretgia és com una creença o teoria religiosa innovadora la qual va estar molt present.
-Personalment crec que no està malament la manera en la qual van portar el protestantisme però sí que com sempre hi ha una part d'injustícia per a la gent que no té gaire bé diners a l'hora d'estar menys temps al purgatori. Però bueno sempre seran més privilegiats en aquests temes els més rics.- El protestantisme va surgir cap el segle XVI (16) per el pare (Martín Lutero).
-El protestantisme s'utilitza per referir-se a els grups que se separen de l'esglesia católica, i va sorgir ja que van produir un gran cisme en l'esglesia católica, el que va donar origen a nombroses esglesies que avui nombrem protestantisme.
-Una heretgia es com una creença o teoria religiosa innovadora.
-Personalment crec que no esta malament la manera en la que van portar el protestantisme pero si que com sempre hi ha una part de injusticia per a la gent que no té gaire bé diners a l'hora de estar menys temps al purgatori. Pero bueno sempre serabn més privilegiats en aquests temes els més rics.