# data[].attributes.body
I år 1054 delte kristendommen seg i to retninger, vestkirken og østkirken. Vestkirken kalte seg katolsk etter det greske katholikos av grunnbetydning "universell" eller "allmenn", som spiller på at kirken henvender seg til hele menneskeheten.

# data[].attributes.body
Det er over en milliard katolikker i verden og de utgjør halvparten av verdens kristne og en tredel av Europas befolkning.

Det som binder katolikkene sammen er den stramme oppbyggingen av kirken, Bibelen, troen på den treenige Gud, de syv sakramentene og messen.

# data[].attributes.body
Troen på den treenige Gud er et grunnleggende mysterium i katolsk og kristen tro. Det vil si at Gud åpenbarer seg for menneskene som Faderen, Sønnen og Den Hellige Ånd. Treenigheten er en, og ikke tre guder. "Treenigheten er ett og samme vesen", heter det. Faderen er det samme som Sønnen, Sønnen det samme som Faderen, Faderen og Sønnen det samme som Den Hellige Ånd. Gud er én natur, med én vilje, men han viser seg for menneskeheten i tre personer, som er likeverdige.

# data[].attributes.body
Den katolske kirke er "romersk katolsk" fordi Roma spiller en stor rolle i kirkens historie. Paven er etterkommer av apostelen Peter som hadde sitt bispedømme i Roma. Kirkens sentrale ledelse,  paven og "kurien",  holder til i og rundt Vatikanet.

Paven er katolikkenes øverste leder og politisk leder for Vatikanstaten. Kardinaler hjelper paven i administrasjonen. Bare kardinaler kan velge pave.

Kirken er hierarkisk organisert. Under paven og kardinalene er biskopen, som er pavens lokale utsending og leder av bispedømmet. Presten er underordnet biskopen og har ansvaret for sin menighet.

Bare menn kan bli utnevnt til prester, biskoper, kardinaler og pave. De må leve i sølibat, som betyr at de ikke har lov til gifte seg. Dette er fordi de skal representere Jesus.

Presteskapet forvalter sakramentene, de hellige handlingene. Gjennom sakramentene skal prestene formidle og virkeliggjøre den hellige ånds budskap til menneskene.

Katolikkenes lovbok, "Kirkeretten",  regulerer all aktivitet i kirken.

# data[].attributes.body
Dåpen

I Bibelen står det skrevet: - «Da gikk Jesus hen til (de elleve disiplene) og talte slik til dem: "Meg er gitt all makt i himmel og på jord. Dra derfor ut og gjør alle folkeslag til disipler, ved å døpe dem til Faderens og Sønnens og Den Hellige Ånds navn, og ved å lære dem å overholde alt det jeg har befalt dere. Og selv er jeg med dere alle dager, frem til verdens ende."»

Dåpen er den første hellige handlingen for katolikkene. Det er en tradisjon etter Johannes Døperen, som døpte Jesus.

Ved dåpen blir man medlem av kirken. Den symboliserer en ny start, renser oss og er begynnelsen på vårt nye og evige liv. Gjennom dåp skjer det en forening med Gud. Den treenige Gud nevnes i dåpsritualet: Jeg døper deg i Faderens, Sønnens og Den Hellige Ånds navn".

Bildet: Battesimo di Cristo, the Baptism of Christ av Andrea del Verrocchio og Leonardo da Vinci

# data[].attributes.body
Konfirmasjonen

Konfirmasjon betyr "bekreftelse" eller "styrkelse".

Den er en bekreftelse på det som skjedde i dåpen og  markerer en overgang fra  barndom til det voksne liv. Konfirmanten bekrefter at hun vil fortsette å tro på Gud og følge Jesus.

Handlingen har en stor betydning i den katolske kirke. Den utføres av en biskop eller av en prest som gjør det i hans sted. Biskopens deltagelse skjer ofte indirekte ved at konfirmantene får salve på pannen som er velsignet av ham.

# data[].attributes.body
Nattverden

Nattverden er en kristen handling som foregår i kirken. Den er en etterligning av Jesus' siste måltid med disiplene, før korsfestelsen. Ordet "nattverd" betyr  "aftensmåltid". Jesus innførte nattverden, han sa "gjør dette, for å minnes meg". Gjennom måltider, markerte Jesus felleskap med mennesker han omgikk, og derfor også felleskap mellom Gud og mennesker.

Brød(hostien) og vin brukes som symbol på Jesus´ legeme og blod. Katolikkene tror at det skjer en forvandling under nattverden, at brødet og vinen faktisk blir til kjøtt og blod. For katolikkene er nattverden det aller helligste sakramentet.

Tidligere ofret menneskene dyr, spesielt lam, til gud for å få tilgitt sine synder. Jesus blir ofte omtalt som Guds lam, fordi han ofret seg for menneskene ved å dø på korset. «Se, - der er Guds lam, han som tar bort verdens synd». Jesus´ død på korset var en frivillig offerhandling som skulle frelse hele menneskeheten. Derfor blir nattverden sett på som et offer.

Bildet: Cenacolo, The Last Supper av Leonardo da Vinci

# data[].attributes.body
Ordinasjonen

Ordinasjon er innvielse til kirkelig tjeneste. Hos katolikkene er det biskopene som innvier nye prester gjennom håndspålegging og bønn. Denne handlingen gir prestene rett til å lede gudstjenester og utføre sakramenter. Ansvaret for ordinasjonen har gått i arv gjennom biskopene helt fra apostlene mottok den fra Kristus. Håndspåleggelse ved bispeordinasjon utføres av flere andre biskoper. Selv den som er valgt til pave, må først ordineres til biskop hvis han ikke er det fra før.

# data[].attributes.body
Ekteskapet

I følge katolsk tro er ekteskapet et sakrament og derfor uoppløselig. Det er en kontrakt mellom to mennesker - en mann og en kvinne - og  mellom disse to menneskene og Gud. Samlivet mellom to mennesker er uttrykk for Guds kjærlighet.

Ekteskapet har eksistert fra da Gud skapte Adam og Eva "i sitt bilde... (1. Mos. 1, 27) og sammenføyde dem så de «ikke lenger skulle være to, men ett kjød». (1. Mos. 2, 24 og Matt. 19,6).

Ekteskapet mellom en mann og en kvinne er sett på som nødvendig for å føre menneskeslekten videre. Lesbiske og homofile får ikke lov til å gifte seg i den katolske kirke.

Bildet: Pala Ginori, Marriage of the Virgin av Rosso Fiorentino

# data[].attributes.body
Skriftemålet

Gjennom skriftemålet kan troende bekjenne sine synder til en prest som formidler Guds tilgivelse.  Det er presten som på Guds vegne tilgir synden. Dette er en handling som katolikkene tror ble innstiftet av Gud.  De som bekjenner sine synder og angrer å dem, vil bli tilgitt og  komme til himmelen.

Katolikkene bør skrifte minst en gang i året. Høytider og viktige begivenheter er fine anledninger til å skrifte.

# data[].attributes.body
Sykesalvingen

I Bibelen leser vi at Jesus hjalp og helbredet syke: «Er det en som er syk, må han kalle til seg kirkens presbytere; de skal be over ham og salve ham med olje i Herrens navn. Da skal bønnen, bedt i tro, frelse den syke, og Herren skal reise ham opp igjen. Og er han skyldig i noen synd, skal den bli ham tilgitt. Så bekjenn deres synder for hverandre, og be for hverandre, for å bli friske.» (Jak 5, 14-16)

På samme måte er det en tradisjon for katolske prester å utføre salving og bønn for alvorlig syke. Gjennom denne handlingen vil de syke bli tilgitt sine synder og få komme til himmelen.

# data[].attributes.body
Messe betyr "utsendelse". Dette henspiller på at Gud sendte Jesus Kristus og Den hellige ånd til menneskene.

For katolikkene er det vanlig å delta i messen hver søndag og alle helligdager. Messen anses som den viktigste av kirkens obligatoriske riter/religiøse handlinger og er en kristen gudstjeneste med nattverd. Jesus liv og hans død på korset, gjenoppleves ved deltagelse under messen, spesielt under nattverden.

Messen består av to hoveddeler som er " ordets liturgi" og "nattverdens liturgi" med en fast inndeling av ritualer. Den første delen består av lesing fra Bibelen, salmer, preken og  bønner, mens den andre delen består av nattverden.

Fram til 1969 foregikk messen på latin. Det er fortsatt vanlig noen steder å framsi trosbekjennelsen og fadervår på latin mens resten av tekstene er på det lokale
språket.

# data[].attributes.body
Katolikkene har et spesielt forhold til helgener.

Det var lenge en kult(dyrking) rundt martyren, et menneske som hadde ofret livet for sin kristne tro. Folk samlet seg rundt graven til avdøde  og det oppsto en helliggjøring av visse personer. Etter 1300- tallet skulle bare kirken og paven ha lov til å kanonisere, dvs. å bestemme hvem som skulle bli helgen. Felles for helgener er at de har levd på en spesiell kristelig måte.

Jomfru Maria har en særskilt stilling hos katolikkene. Som Jesus´mor blir hun sett på som en åndelig mor for alle, og som en skytshelgen for hele kirken. Hun er "den andre Eva". Maria har  flere minnedager enn noen annen helgen hvor katolikkene feirer viktige hendelser i livet hennes. Opp gjennom tidene  har flere opplevd Maria-åpenbaringer (syner), og disse opplevelsene blir også blir feiret.

Katolikkene ber foran ikoner av helgener som er spesielt viktige for dem. Helgenene represtenter ulike egenskaper Alle kan finne sin helgen til inspirasjon og som kan gå i forbønn for seg. Den enkelte helgen markeres med sin egen festdag.

Katolikkene oppbevarer relikvier i hellige skrin. Dette er kroppsdeler fra en helgen eller en gjenstand som helegenen  har vært i berøring med. Legemet fra en helgen  kan bli til mengder av små relikvier som blir spredt ut til mange kirker Relikviene blir brukt til å ære helegenene og til å helliggjøre kirkene.

Bildet: The Virgin in Prayer av Giovanni Battista Salvi da Sassoferrato

# data[].attributes.body
Munker og nonner er menn og kvinner som vier livet sitt til kirken og som avlegger de tre klosterløftene. Løftene handler om lydighet mot de overordnede og et liv i fattigdom og kyskhet. Kyskhet vil si å unngå all seksuell aktivitet. En munk/nonne lever i felleskap med likesinnede religiøse i kloster. Menn og kvinner lever adskilt. Damene er i nonnekloster og mennene i munkekloster. Abbed er overhodet for munkekloster, mens abbedisse er overhodet for nonnekloster.

Hverdagslivet til munker og nonner kan være litt forskjellig utifra hvilken orden man tilhører. De fleste legger vekt på bønn, stillhet og nøysomhet.

Munker og nonner som tilhørte tiggerordner, som fransiskanerordenen, dominikanerordenen, augustinerordenen og karmelittordenen, levde opprinnelig av gaver (almisser) og var eiendomsløse. De var ikke tilknyttet et kloster, men reiste rundt til forskjellige steder for å spre sin lære. I dag lever de fortsatt i stor grad av almisser. For dem har fattigdomskravet vært spesielt viktig.

En annen orden er Benediktinerordenen. De følger Benediktinerregelen som b.l.a. sier at munkene og nonnene skal forbli i sitt kloster. Kloster-eiendommene ble etterhvert svært viktige for dem. På slutten av 1000-tallet fikk de kritikk for sin store rikdom og måtte gjennomgå en reformasjon. Benediktinerne skrev bøker og hadde gode kunnskaper innenfor latin og teologi. De kunne mye om landbruk siden de var store lensherrer. Ordenen fikk en ny oppblomstring på 1800-tallet men har ikke re-etablert seg i Norge.

http://www.katolsk.no/praksis/klosterliv/artikler/kloster

http://denstoredanske.dk/Sprog,_religion_og_filosofi/Religion_og_mystik/Klostre_i_Europa/benediktinere

Bildet: São Bento e São Bernardo, Saint Benedict and Saint Bernard av Diogo de Contreiras

# data[].attributes.body
Etter 2.verdenskrig hadde mange katolikker et ønske om å tilpasse kirken til den moderne verden.

Pave Johannes 23 kalte inn til et stort kirkemøte i Vatikanet i 1962, "det andre vatikankonsilet". Deltakerne på konsilet var rundt 2 400 biskoper, og  ledere for klosterordener. Pave Paul VI fullførte arbeidet etter Johannes 23s død.

I konsilet ble det vedtatt at katolikker skulle engasjere seg mer for menneskerettigheter og rettferdighet i samfunnet. Kirken skulle ha dialog med andre religioner, og ha en åpen holdning til andre kirkesamfunn.

Biskopenes stilling ble styrket overfor paven.

Alle måtte få delta aktivt i menighetene. Folk skulle oppfordres til å lese bibelen selv, og ikke bare høre presten lese fra den.

Det ble også bestemt at messen kunne bli holdt på andre språk enn latinsk, noe som har gjort den mer forståelig for folk flest.

http://www.melaskole.no/det-andre-vatikankonsilet.html
https://snl.no/andre_Vatikankonsil