# data[].attributes.body
https://forms.gle/tHUkyTM7CiC2do2j7

# data[].attributes.headline
Bak overskriftene: Et kildekritikkprosjekt ved OsloMet

# data[].attributes.subject
Bak overskriftene: Et kildekritikkprosjekt ved OsloMet

# data[].attributes.body
https://bakoverskriftene.oslomet.no/
Podcast med prosjektleder Matt Oxman: Viten og snakkis

# data[].attributes.body
https://www.faktisk.no/faktasjekker/1bY/60-aringene-har-doblet-drikkingen

# data[].attributes.body
https://forskning.no/medisiner-dyreforsok-forskningsetikk/forskere-i

# data[].attributes.headline
Damer digger pappakroppen - avsender er en helt tilfldig amerikansk student, spredd seg til Norge

# data[].attributes.subject
Damer digger pappakroppen - avsender er en helt tilfldig amerikansk student, spredd seg til Norge

# data[].attributes.body
https://www.tv2.no/a/6885322

# data[].attributes.body
Frankenstein bok vs. film

# data[].attributes.body
Dubestemmer.no er en nettressurs om personvern, nettvett og digital dømmekraft. Her finner du blant annet filmer, fagtekster og diskusjonsoppgaver.

# data[].attributes.attachment_link.title
Du bestemmer - lær om personvern, nettvett og kildekritikk

# data[].attributes.attachment_link.description
Nettressurs fra Udir og Datatilsynet med oppgaver, filmer og fakta om personvern, nettvett og kildekritikk. Innhold for alderen 9 til 18 år.

# data[].attributes.headline
Maggie Simpson som forsker - falsk forskning i Open Access-tidsskrift

# data[].attributes.subject
Maggie Simpson som forsker - falsk forskning i Open Access-tidsskrift

# data[].attributes.body
https://www.vox.com/2014/12/7/7339587/simpsons-science-paper

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A scientific study by Maggie Simpson, Edna Krabappel, and Kim Jong Fun has been accepted by two journals.

Of course, none of these fictional characters actually wrote the paper, titled "Fuzzy, Homogeneous Configurations." Rather, it's a nonsensical text, submitted by engineer Alex Smolyanitsky in an effort to expose a pair of scientific journals - the Journal of Computational Intelligence and Electronic Systemsand the comic sans-loving Aperito Journal of NanoScience Technology.

These outlets both belong to a world of predatory journals that spam thousands of scientists, offering to publish their work - whatever it is - for a fee, without actually conducting peer review. When Smolyanitsky was contacted by them, he submitted the paper, which has a totally incoherent, science-esque text written by SCIgen, a random text generator. (Example sentence: "we removed a 8-petabyte tape drive from our peer-to-peer cluster to prove provably "fuzzy" symmetries's influence on the work of Japanese mad scientist Karthik Lakshminarayanan.")

Then, he thought up the authors, along with a nonexistent affiliation ("Belford University") for them. "I wanted first and foremost to come up with something that gives out the fake immediately," he says. "My only regret is that the second author isn't Ralph Wiggum."

One journal immediately accepted it, while the other took a month before accepting (perhaps as part of an effort to fake peer review), but has since published it - and now keeps sending Smolyanitsky an invoice for $459.

The fact that these journals would accept the paper is absurd, and the Simpsons connection is pretty funny. But it's also a troubling sign of a bigger problem in science publishing.

This isn't the first time a predatory publisher has been exposed

This is one of many times that low-quality, for-profit online journals have been exposed - either intentionally or by accident.

Most recently, one journal accepted a paper titled " Get me off Your Fucking Mailing List" that had been created by a pair of computer scientists as a joke to use in replying to unwanted conference invitations.

In other cases, reporters have intentionally exposed low-quality journals by submitting substandard material to see if it would get published.

Last April, for instance, a reporter for the Ottawa Citizen named Tom Spears wrote an entirely incoherent paper on soils, cancer treatment, and Mars, and got it accepted by 8 of 18 online, for-profit journals. And last year, reporter John Bohannon and the prestigious journal Science collaborated on a similar stunt, getting a deeply flawed paper about a cancer-fighting lichen accepted by 60 percent of 340 journals. Using IP addresses, Bohannon discovered that the journals that accepted his paper were disproportionately located in India and Nigeria.
a paper titled "get me off your fucking mailing list" was accepted by one journal
Earlier this year, I carried out a sting of a predatory book publisher - a company that uses the same basic strategy, but publishes physical books of academic theses and dissertations. When they contacted me offering to publish my undergraduate thesis for no fee, I agreed, so I could write an article about it. They gained the permanent rights to my work - along with the ability to sell copies of it for exorbitant prices online - but failed to notice that I'd stuck in a totally irrelevant sentence in towards the end, highlighting the fact that they publish without proofreading or editing.

Perhaps most troublingly, in Feburary 2014, a pair of science publishers (Springer and IEEE) retracted more than 120 papers, some of which were pure nonsense (created by the same program used for the Simpsons paper) but had made it into their published conference proceedings. Both these publishers are generally seen as reliable - showing how far the problem of substandard quality control goes.

Inside the weird world of predatory journals

The existence of these dubious publishers can be traced to the early 2000's, when the first open-access online journals were founded. Instead of printing each issue and making money by selling subscriptions to libraries, these journals were given out for free online, and supported themselves largely through fees paid by the actual researchers submitting work to be published.
The number of predatory journals has exploded
The first of these journals were and are legitimate - PLOS ONE, for instance, rejected Bohannon's lichen paper because it failed peer review. But these were soon followed by predatory publishers - largely based abroad - that basically pose as legitimate journals so researchers will pay their processing fees.

Over the years, the number of these predatory journals has exploded. Jeffrey Beall, a librarian at the University of Colorado, keeps an up-to-date list of them to help researchers avoid being taken in; it currently has 550 publishers and journals on it.

Still, new ones pop up constantly, and it can be hard for a researcher - or a review board, looking at a resume and deciding whether to grant tenure - to track which journals are bogus. Journals are often judged on their impact factor (a number that rates how often their articles are cited by other journals), and Spears reports that some of these journals are now buying fake impact factors from fake rating companies to seem more legitimate.

Scientists view this industry as a problem for a few reasons: it reduces trust in science, allows unqualified researchers to build their resumes with fake or unreliable work, and makes research for legitimate scientists more difficult, as they're forced to wade through dozens of worthless papers to find useful ones.

# data[].attributes.attachment_link.title
A paper by Maggie Simpson and Edna Krabappel was accepted by two scientific journals

# data[].attributes.attachment_link.description
A scientific study by Maggie Simpson, Edna Krabappel, and Kim Jong Fun has been accepted by two journals. Of course, none of these fictional characters actually wrote the paper, titled "Fuzzy, Homogeneous Configurations."

# data[].attributes.headline
NRKs Satiriks har mange "artige" eksempler. Eks. falsk Aftenposten nettside sponset av Equinor, utgir seg for å være statsråder osv. 

# data[].attributes.subject
NRKs Satiriks har mange "artige" eksempler. Eks. falsk Aftenposten nettside sponset av Equinor, utgir seg for å være statsråder osv. 

# data[].attributes.body
https://www.nrk.no/satiriks/

# data[].attributes.body
Wason Rule discovery task som eksempel på hvordan bekreftelsestendensen fungerer.

# data[].attributes.body
https://www.dn.no/utdannelse/icij/ntnu/margareth-hagen/hundretusener-av-forskere-rammet-av-fake-science/2-1-385961

# data[].attributes.body
Bl.a. fiktivt universitet...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskningartikkelen med tittelen "Høytilgjengelige læringsegnede arbeidsdelende kommunikasjon - en nøytral tilgang" ble først publisert i et tidsskrift utgitt av selskapet The world academy of science, engineering and technology (Waset).

"Forskerne" bak artikkelen var i realiteten to tyske journalister fra et oppdiktet universitet, men det var det ingen som tok seg bryet med å sjekke. Etter å ha blitt presentert på en forskningskonferanse i London, ble artikkelen publisert ytterligere fem ganger, melder det danske tidsskriften Ingeniøren.

Ifølge Det internasjonale nettverket for undersøkende journalistikk (ICIJ), som avdekket Panama Papers i 2016, skal så mange som 400.000 forskere ha betalt for å få forskningen sin publisert i upålitelige vitenskapelige tidsskrifter som tilbyr falske fagfellevurderinger.

"Akademisk spam"

- Dette er absolutt en problemstilling vi kjenner til, sier prorektor Margareth Hagen ved Universitetet i Bergen.

De useriøse tidsskriftene omtales i forskningsverdenen som "rov-tidsskrift" som oppsøker forskere og forsøker å presse eller lokke dem til å bruke sin publikasjonskanal, eller invitere dem til mer eller mindre fiktive konferanser. Hagen omtaler de mange invitasjonene og tilbudene for akademisk spam.

I Norge blir forskning publisert på ulike vis. En stadig vanligere metode er at universitetet betaler for at en forsker skal bli publisert i et tidsskrift, slik at forskningen i etterkant er tilgjengelig for alle. Åpen, tilgjengelig forskning kalles "Open access"-publikasjon.

Prorektor Hagen utelukker ikke at forskere i Bergen kan ha gått i fellen.

- Det betyr ikke at de er uegnet eller uoppmerksomme. Er man en dreven forsker vil man sikkert klare å se hva som er seriøst og ikke, men noen av disse tidsskriftene er ganske godt forkledde, sier Hagen.

Prorektoren mener at forskere derfor må holde hodet kaldt selv om de kjenner på presset til å publisere.

- Det oppleves nok som "publish or perish" for mange, så vi forsøker å oppmuntre folk til å tenke kvalitet. Forskerne vil jo bli forbundet med det tidsskriftet de blir publisert i, sier hun.

Stadig flere useriøse aktører

Rune Brandshaug, biblioteksjef på NTNU, er blant dem som følger publisering av forskning tett.

- Tradisjonelt sett har publikasjon gått gjennom et forlag, og da også blitt sjekket av et redaksjonsråd bestående av professorer. Så har universitetene heller kjøpt tilbake rettighetene på forskningen i ettertid, forklarer Brandshaug.

Når man heller betaler i forkant for så å bli publisert, kan systemet bli lettere å utnytte for aktører som utelukkende skal tjene penger og ikke kvalitetssikrer publikasjonen godt nok, slik som i tilfellet med den tyske tulleforskningen. Deres artikkel bærer preg av aldri å ha vært lest igjennom, før den ble publisert eller vurdert av andre forskere.

Hverken Brandshaug eller Hagen anser imidlertid rov-tidsskriftene som et stort problem, fordi universitetene har gode verktøy for å velge pålitelige publikasjonskanaler.

- Videre er veldig mange universiteter i verden, oss inkludert, med å finansiere den felles databasen "Direct open journals" som utøver kvalitetskontroll med tidsskrifter, sier han. Brandshaug mener også at med alle de anbefalingene som finnes, burde en forsker klare å skille de seriøse fra de useriøse aktørene:

- Det skal ikke være en altfor vanskelig jungel å navigere seg i.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hundretusener av forskere rammet av "fake science"

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskningartikkelen med tittelen "Høytilgjengelige læringsegnede arbeidsdelende kommunikasjon - en nøytral tilgang" ble først publisert i et tidsskrift utgitt av selskapet The world academy of science, engineering and technology (Waset). "Forskerne" bak artikkelen var i realiteten to tyske journalister fra et oppdiktet universitet, men det var det ingen som tok seg bryet med å sjekke.

# data[].attributes.body
https://www.aftenposten.no/verden/i/4dwVMg/dette-eksperimentet-forklarer-hvorfor-mange-av-oss-tror-paa-falske-historier-og-konspirasjoner

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MOSKVA (Aftenposten): Den tobeinte kamelen er helten til nesten en million følgere på Instagram. De fleste tror løgnen er sann. - Det er umulig å stoppe flommen av falske historier og konspirasjoner.

- Hvorfor tror mange kunnskapsrike mennesker på falske historier og konspirasjoner, spør den russiske dataeksperten og vitenskapsjournalisten Borislav Kozlovskij.

Da han så hvordan venner delte løgner på Facebook og Twitter, begynte han å skrive boken Maksimal repost.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dette eksperimentet forklarer hvorfor mange av oss tror på falske historier

# data[].attributes.attachment_link.description
MOSKVA (Aftenposten): Den tobeinte kamelen er helten til nesten en million følgere på Instagram. De fleste tror løgnen er sann. - Det er umulig å stoppe flommen av falske historier og konspirasjoner. - Hvorfor tror mange kunnskapsrike mennesker på falske historier og konspirasjoner, spør den russiske dataeksperten og vitenskapsjournalisten Borislav Kozlovskij.

# data[].attributes.attachment_link.description
Digital dømmekraft er et begrep som ofte dukker opp, både her på Dubestemmer.no, i læreplanverket og andre steder. Men hva er egentlig digital dømmekraft, og hvorfor trenger vi det? Denne korte filmen er laget av Sølvsuper på oppdrag fra dubestemmer.no.

# data[].attributes.body
Han shot first

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
" Han shot first" refers to a controversial change made to a scene in the science fiction film (1977), in which Han Solo ( Harrison Ford) is confronted by the bounty hunter Greedo ( Paul Blake) in the Mos Eisley cantina. In the original version of the scene, Han shoots Greedo dead. Later versions are edited so that Greedo attempts to fire at Han first. Director George Lucas altered the scene to give Solo more justification for acting in self-defense. Many fans and commentators oppose the change, feeling it weakens Solo's character. The controversy is referenced in the 2018 film Solo: A Star Wars Story.

Smuggler Han Solo ( Harrison Ford) is cornered by bounty hunter Greedo ( Paul Blake) in a bar and forced at gunpoint to sit. While they talk about money Solo owes, Solo readies his gun under the table. Greedo tells him he has been "waiting for a long time" to capture Solo. Solo replies, "Yes, I'll bet you have."

The conclusion varies depending on the version of the film. In the original version, the film cuts to a closeup of Greedo's face, followed quickly by flash sparks, a cloud of smoke, and the sound of a blaster firing. This is followed by a reverse angle of Greedo from behind, slumping over the table. In the 1997 Special Edition rerelease, a few frames are inserted in which Greedo shoots first at Solo and misses, and Solo returns fire, killing Greedo. For the 2004 DVD release, the shots are fired at nearly the same time and Solo dodges Greedo's shot. The Atlantic summarized that "In the original versions ... it's clear that Han Solo pulled out his gun and shot the bounty hunter Greedo. In the 1997 version, Greedo shoots first. In the 2004 version, they shoot at the same time." For the 2011 Blu-ray release, the scene of Solo and Greedo firing at each other was shortened by several frames.

The change is one of the most controversial of many alterations made in the 1997 Special Edition Star Wars rerelease. Many fans argued that it alters Han's initially morally ambiguous character, making his later transition from anti-hero to hero less meaningful. According to Variety, "Fans lost their minds. It was an affront, the neutering of a badass." Fans have created fan edits of the original Star Wars films to redact Lucas' changes, especially the scene with Solo and Greedo.

In a 2004 interview, Lucas responded to the criticism: "To me, [the original movie] doesn't really exist anymore. ... I'm sorry you saw half a completed film and fell in love with it. But I want it to be the way I want it to be." In a 2012 interview with The Hollywood Reporter, he said:

The controversy over who shot first, Greedo or Han Solo, in Episode IV, what I did was try to clean up the confusion, but obviously it upset people because they wanted Solo to be a cold-blooded killer, but he actually isn't. It had been done in all close-ups and it was confusing about who did what to whom. I put a little wider shot in there that made it clear that Greedo is the one who shot first, but everyone wanted to think that Han shot first, because they wanted to think that he actually just gunned him down.

One draft of the original script makes no mention of Greedo shooting at all, only Solo. In 2015, a replica of an early script for Star Wars was discovered in the archives of the University of New Brunswick library. In the script, dated March 15, 1976, Han shoots first.

Paul Blake, who played Greedo, said in a 2016 interview with the New York Daily News: "Of course, it said it all in the original script, we played in the scene in English and at the end of the scene, it reads, 'Han shoots the alien.' It's all it says and that's what happened. It was very painful." Blake felt that Greedo shooting at and missing Solo at very short range made him appear inept, and that Greedo has more glory if he is "just blown away". One legal expert argued that Greedo's behavior constituted a direct threat and would clearly warrant preemptive action in self-defense in the United States. In 2014, when asked by fans who shot first, actor Harrison Ford replied: "I don't know and I don't care."

In a 2015 interview for The Washington Post, Lucas said:

Han Solo was going to marry Leia, and you look back and say, "Should he be a cold-blooded killer?" Because I was thinking mythologically-should he be a cowboy, should he be John Wayne? And I said, "Yeah, he should be John Wayne." And when you're John Wayne, you don't shoot people [first]-you let them have the first shot. It's a mythological reality that we hope our society pays attention to.

In 2007, during the production of Indiana Jones and the Kingdom of the Crystal Skull, George Lucas was photographed wearing a "Han shot first" T-shirt.

In the 2018 film Solo: A Star Wars Story, Han Solo shoots antagonist Tobias Beckett mid-sentence, killing him. Writers Lawrence and Jonathan Kasdan confirmed that this was a deliberate reference, and that the Solo shooting script specifies: "There can be no question that Han shoots first."

# data[].attributes.attachment_link.description
" Han shot first" refers to a controversial change made to a scene in the science fiction film (1977), in which Han Solo ( Harrison Ford) is confronted by the bounty hunter Greedo ( Paul Blake) in the Mos Eisley cantina. In the original version of the scene, Han shoots Greedo dead.

# data[].attributes.body
https://www.snopes.com/fact-check/rowan-atkinson-death-hoax/

https://www.hellomagazine.com/celebrities/2018022046468/sylvester-stallone-twitter-death-hoax/

https://www.google.com/search?q=celebrity+death+hoax&rlz=1C1GCEA_enNO840NO840&oq=celebrity+death+hoax&aqs=chrome..69i57.10958j0j4&sourceid=chrome&ie=UTF-8

# data[].attributes.body
P.M. Davis : Journal Usage Half-Life

# data[].attributes.body
https://www.nrk.no/ytring/nar-bestemor-sprer-falske-nyheter-1.14543179

# data[].attributes.headline
Eksempler på falske minner der mange tar feil

# data[].attributes.subject
Eksempler på falske minner der mange tar feil

# data[].attributes.body
https://www.nrk.no/dokumentar/xl/den-forraederske-hukommelsen-1.13512390

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tirsdag 3. september, under én uke før valget, gikk elevene ved Lillestrøm videregående skole til urnene for årets skolevalg.

Det elevene ikke ante noe om, var at "fremmede makter" siden februar har forsøkt å manipulere utfallet av valget.

Gjennom en målrettet kampanje via sosiale medier har Andreas Wahl og NRK-programmet Folkeopplysningen brukt uvitende elever i et eksperiment for å utfordre demokratiet.

Avslørt i dag

Onsdag morgen, dagen etter skolevalget, samlet rektor Øivind Sørli elevene til allmøte i skolens auditorium for å avsløre eksperimentet.

Tema var påvirkning av valg og hvorvidt elevene trodde at slikt kunne skje også her til lands.

Det gikk et gisp gjennom salen da Sørli kunne fortelle at elevene har vært forsøkskaniner i Wahls demokratieksperiment de siste månedene.

- Vi har prøvd beinhardt å påvirke dere. Vi har brukt penger og arbeidstid, fortalte Wahl og gikk gjennom hvordan han og redaksjonen har operert det siste drøye halvåret.

Foret elevene med falske og ekte nyheter

Folkeopplysningen valgte å påvirke elevene til å stemme Senterpartiet. Dette var partiet som gjorde det dårligst på skolen under forrige valg.

Produsent i Teddy TV Tor Erik Olsen som produserer Folkeopplysningen, forteller at de gikk omfattende til verks for å forsøke å manipulere elevene til å stemme på et annet parti enn de i utgangspunktet ville ha stemt på.

- Vi ville i utgangspunktet påvirke et virkelig valg, men det kunne vi ikke gjøre med NRKs velsignelse. Vi har prøvd å kjøre samme kampanje som Russland gjorde mot USA under presidentvalgkampen, forteller Olsen til NRK.

I månedsvis har redaksjonen kartlagt elevmassen ved skolen. De hadde ikke tilgang til klasselister, men måtte bruke andre metoder for å avdekke hvem de skulle drive målrettet propaganda mot.

- Vi opprettet en Facebookside som het " Klimastreik Lillestrøm ". Vi klarte å få ungdommene til å følge siden og brukte senere denne siden til å sende dem informasjon.

Elevene har de siste månedene blitt eksponert for positivt ladde artikler om Senterpartiet i strømmen sin på Facebook og Instagram. I tillegg har de laget falske nyheter om partiet med illustrasjonsbilder og oppdiktede navn.

Folkeopplysningen har også laget flere falske nyhetssider som kan minne om etablerte medier hvor de har spredd saker som setter de andre partiene i et dårlig lys og fremhever Senterpartiet som det beste alternativet.

Blant de falske nyhetene som har versert, finner vi:

SV vil at lærerne skal sette individuelle fraværsgrenser for elevene

MDG vil ha deodorantforbud i skolen

MDG vil innføre kvoter for bruk av internett

Frp vil ha klimaregnskap for innvandringspolitikken

Arbeiderpartiet vil bore olje i vernesonene og tømme LoVeSe for olje

Den siste uka før skolevalget intensiverte de propagandaen og sendte blant annet ut en falsk nyhetsvideo av en ulv som skal ha drept en katt i nærområdet.

- Vi har hele tiden vært redd for å bli avslørt. Da ulvevideoen ble spredt, begynte enkelte av elevene å lure på om det var noen som tullet med dem, forteller Olsen.

Folkeopplysningen har også benyttet seg av bloggeren Kristine Ullebø for å bygge opp under propagandaen

- Kunne manipulert hvem som helst

Det er kun rektor og jurister i fylkeskommunen som har kjent til eksperimentet.

Ifølge Olsen var det viktig å få med rektor Øivind Sørlie på laget.

- Det var viktig for oss å få med rektor Øyvind Sørlie på laget og etter litt betenkningstid sa han ja. Han mente prosjektet ville være god læring for elevene, sier Olsen.

Han vedgår at det er en risiko at de av elevene som har forhåndsstemt potensielt kan ha bli lurt til å ta et annet valg enn de ellers ville gjort.

Rektor Sørlie mener eksperimentet er god læring for elevene.

- Jeg hadde ventet at noen flere skulle bli provosert. Jeg måtte bruke en tid på å gruble over det etiske, sier Sørlie til NRK.

- Jeg ser derimot verdien av å løfte frem dette som en del av demokratiopplæringen med fokus på falske nyheter og profiler kan påvirke, sier Sørlie.

Ifølge Sørlie er det mellom 300 og 400 stemmeberettigede elever på skolen, og at noen kan ha blitt manipulert til å forhåndsstemme på Senterpartiet.

- Ja, det kan ha gitt utslag, men resultatet fra skolevalget viser at det ikke har vært en formidabel effekt, sier Sørlie.

24 elever stemte Senterpartiet

Ved forrige skolevalg for to år siden, fikk Senterpartiet en oppslutning på 2 prosent ved skolen. Resultatet fra gårsdagens skolevalg viser en oppgang på 1,1 poeng til 3,1 prosents oppslutning.

Totalt var det 24 elever som stemte Senterpartiet.

- Kudos til dere. Dette lover bra for demokratiet, sa Andreas Wahl som måtte innse at eksperimentet ikke førte til valgskred for Senterpartiet.

Valgets vinner i Lillestrøm ble derimot Miljøpartiet De Grønne som økte fra 9 prosents oppslutning i 2017 til 19,5 prosent i år.

Lurt og overrasket

Dagens seanse var ment som en debrif for elevene og et forsøk på å gi de som eventuelt hadde blitt påvirket muligheten til å reorientere seg i forkant av det reelle valget om fem dager.

NRK snakket med flere elever i formiddag som ble tatt på sengen av nyheten.

- Jeg ble overrasket, men jeg har hatt på følelsen av at det har vært noe sketchy greier på gang da det plutselig ble spredd veldig mye memes av Trygve Slagsvold Vedum, sier Vilde Hammer Westlie (18) til NRK.

Klimentina Jordanova sier den falske videoen av en ulv som drepte en katt i skolegården har vært tema den siste uka, og at man trodde noen forsøkte å lure dem.

- Jeg snakket faktisk med faren min om at det var sett ulv på Lillestrøm. Jeg føler meg lurt, men på en god måte, forteller Viktoria Løberg.

De tre jentene sier erfaringen har fått dem til å tenke på at dette kunne ha skjedd på ekte.

- Det kan tenkes at noen med andre hensikter ville prøvd seg, men i en annen skala enn dette, sier Løberg.

Ingen av de tre tror de har blitt påvirket i valget sitt, selv om enkelthendelser har gjort dem mer positivt innstilt til Senterpartiet.

Kan komme reaksjoner etterhvert

Under dagens debrief med rektor og Teddy TV, var det stort sett positive tilbakemeldinger fra elevene.

- Vi er nok gode til å se den faglige verdien i dette. Men det kan hende vi fortsatt er litt i sjokk, så det kan hende det kommer tilbakemeldinger om at det var uakseptabelt etterhvert, sier elevrådsleder David Hettasch til NRK.

- Personlig synes jeg det var et utrolig bra og lærerikt eksperiment, sier Hettasch som er stolt over at manipulasjonen ikke fikk store utslag.

- Det viser jo at vi ikke har blitt påvirket så veldig mye. Men det kan hende at enkelte av elevenes meninger har blitt endret.

Partiet visste ikke

Senterpartiet var ikke informert eller involvert om eksperimentet.

- Vi ønsket ikke å samarbeide med ett bestemt parti, blant annet for å gjøre det vanskeligere for oss selv. I den virkelige verden er det ikke usannsynlig at en valgpåvirkning ville kunne foregå uten at de involverte selv er klare over det, sier prosjektredaktør Jan Egil Ådland I NRK.

Førstekandidat Thor Christian Grosås i Lillestrøm Senterparti var ukjent med saken da NRK tok kontakt.

- Dette var helt nytt for meg. Det fremstår jo ikke som om dette har hatt noen nevneverdig effekt, men utover det vil jeg ikke kommentere dette før jeg har fått satt meg inn i det, sier Grosås til NRK.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tirsdag 3. september, under én uke før valget, gikk elevene ved Lillestrøm videregående skole til urnene for årets skolevalg. Det elevene ikke ante noe om, var at "fremmede makter" siden februar har forsøkt å manipulere utfallet av valget. Gjennom en målrettet kampanje via sosiale medier har Andreas Wahl og NRK-programmet Folkeopplysningen brukt uvitende elever i et eksperiment for å utfordre demokratiet.

# data[].attributes.body
Eksempel fra faktisk.no som viser hvordan man ved biledsøk kan avsløre falske nyheter (saker produsert for økonomisk vinning (click bait)).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi i Faktisk.no bruker ofte omvendt bildesøk som verktøy. Et bildesøk innebærer at man søker med et bilde, i stedet for å søke med tekst. Slik kan man finne ut om et bilde er publisert andre steder, og kanskje hvor det ble publisert aller først.

Flere søkemotorer tilbyr tjenesten, men noen gir bedre resultater enn andre. Under følger en gjennomgang av tre ulike søkemotorer, og hvordan du kan søke med bilder selv.

Hvem er "Roald"?

Som eksempel bruker vi et bilde publisert i en sak på Ukensnytt.com, en nettside som tidligere har publisert oppdiktede historier og som kan klassifiseres som en løgnfabrikk. Nettsiden er nå lagt ned.

I artikkelen blir leseren presentert for Roald (51) som skal ha søkt om krisehjelp på Nav, men som bare fikk en pantelapp på to kroner av de ansatte.

Google

I noen nettlesere kan du enkelt gjøre et bildesøk i Google ved å høyreklikke på det aktuelle bildet og velge "Søk etter bilder i Google".

Da får du opp en ny fane, eller et nytt vindu, med treff på samme eller lignende bilder, publisert på ulike nettsider.

Google legger alltid til ett eller flere søkeord ved siden av bildet i søkefeltet, basert på informasjonen det er mulig å hente ut fra bildet. Denne søketeksten kan du selv endre, hvis du mener at et annet søkeord er mer treffende.

Som du kan se, får man i Google treff på mange bilder som ligner i innhold og farge, men få treff på personen. Hvis du søker etter et ansikt, kan søketeksten "&imgtype=face" være til hjelp, men det gir ingen garanti for at du finner bildet du er på utkikk etter.

Et av problemene med det aktuelle bildet, er at det er sammensatt av to ulike bilder: Et bilde av en mann og et bilde av en pantelapp. Dersom vi skiller dem fra hverandre, kan sjansen være større for at vi får treff på det vi leter etter.

Dette kan du gjøre ved å beskjære bildet i et bildeprogram, eller ved å ta skjermbilde av den delen av bildet du vil finne igjen.
Du kan også gjøre omvendt bildesøk ved å laste opp et bilde i Google. Da må du enten lagre bildet først, ta et skjermbilde.
Bing

En annen søkemotor som tilrettelegger for søk med bilde er Bing. Her er det bare å trykke på kamerasymbolet og laste opp bildet du vil søke med.

Når vi søker på bildet av "Roald" i Bing, får vi treff på menn i orange, brune eller røde overdeler, men vi får ikke opp det samme bildet, eller bilde av mannen vi vil finne igjen:

Yandex

Den russiske søkemotoren Yandex er en tredje mulighet. Her velger du "Images":

Trykker på kameraikonet:

Og laster opp bildet du vil søke på. Vi velger bildet av "Roald". Da får vi disse treffene:

Yandex finner ikke noe identisk bilde, men finner flere andre bilder av samme mann. Ved å trykke på de ulike bildene, får man opp info om hvilken kilde som har publisert det.

Et av bildene er publisert av USA Today, som i 2015 skrev en artikkel om da 40 år gamle Eric Hites, som drev bloggen "Fat Guy Across America". Hites skulle prøve å krysse USA på sykkel for å gå ned i vekt.

Googler man navnet Eric Hites, får man opp både Facebook-siden og bloggen hans.

Bildet viser altså ikke Roald (51) som søkte hjelp på Nav, men en amerikansk blogger.

# data[].attributes.attachment_link.title
Innsikt: Slik kan du finne ut hvor et bilde kommer fra

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi i Faktisk.no bruker ofte omvendt bildesøk som verktøy. Et bildesøk innebærer at man søker med et bilde, i stedet for å søke med tekst. Slik kan man finne ut om et bilde er publisert andre steder, og kanskje hvor det ble publisert aller først.

# data[].attributes.headline
Gammel kunnskap: Hvordan skal babyen sove?

# data[].attributes.subject
Gammel kunnskap: Hvordan skal babyen sove?

# data[].attributes.body
B. Spock, Barnet – sunn fornuft i barnestell og oppdragelse (se s. 145-146)

Omtale av saken i "Testing Treatments":

Advice on babies’ sleeping position

# data[].attributes.headline
NRK Brennpunkt: Kontorløsninger i det nye regjeringskvartalet baseres på forskning om ansatte som jobber på samlebånd med produksjon og montering av kretskort, ikke på kontor. "Prestasjonene i form av hurtighet og nøyaktighet økte i gjennomsnitt 440 prosent."

# data[].attributes.subject
NRK Brennpunkt: Kontorløsninger i det nye regjeringskvartalet baseres på forskning om ansatte som jobber på samlebånd med produksjon og montering av kretskort, ikke på kontor. "Prestasjonene i form av hurtighet og nøyaktighet økte i gjennomsnitt 440 prosent."

# data[].attributes.body
https://www.nrk.no/dokumentar/xl/kan-apent-kontorlandskap-gjore-deg-440-prosent-bedre_-1.14019357

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nyhetene var rent oppspinn fra forskerne, men deltakere i studien var sikre på at de kunne huske at hendelsen hadde funnet sted. De beskrev til og med detaljer som ikke kom fram i nyheten.

Hukommelsen vår er ikke alltid til å stole på. Noen ganger husker vi ting som rett og slett ikke har skjedd.

Og slike minner kan være enkle å lage, viser det seg.

I en nylig publisert studie ble deltakere bedt om å lese seks nyhetssaker - to av dem var rent oppspinn som forskerne selv hadde skrevet.

Så ble de bedt om å vurdere: Husker du disse hendelsene?

Det viste seg at nesten halvparten av deltakerne mente at de kunne huske at de fiktive hendelsene hadde hendt.

Lagde falske nyheter

Forskningen ble gjort i Irland uka før folkeavstemningen om å gjøre selvbestemt abort lovlig.

Forskerne, som kom fra University College Cork og University College Dublin i Irland og fra University of California, Irvine, rekrutterte 3140 deltakere til å svare på en undersøkelse på nett hvor de blant annet svarte på om de skulle stemme ja eller nei til lovforslaget.

Så fikk deltakerne lese gjennom seks nyhetssaker som dreide seg om valgkampen og som viste begge sider av saken. To av disse nyhetene hadde forskerne fabrikert. Alle deltakere fikk se én falsk nyhet om nei-siden og én om ja-siden.

I ett eksempel stod det at ja-siden hadde blitt beordret til å ødelegge 25 000 plakater fordi de hadde kjøpt dem med penger fra amerikanske pro choice-lobbyister. Eller så fikk deltakerne lese den samme saken, bare at det var nei-siden som hadde blitt beordret til å ødelegge sine plakater fordi de var betalt av pro life-lobbyister.

Ingenting av dette hadde skjedd i virkeligheten.

Så måtte de svare på om de kunne huske denne hendelsen eller ikke - og om de hadde spesifikke minner knyttet til hendelsen.

Her var det flere alternativer for å avdekke om de hadde et konkret minne om hendelsen eller ikke - og om de bare antok at hendelsen hadde funnet sted, uten at de selv husket det.

Om de svarte at de bare antok at nyheten var sann, ble dette ikke regnet som at de hadde et minne knyttet til hendelsen, og disse deltakerne ble ikke tatt med i resultatet.

Falske minner i tråd med egne politiske meninger

Det viste seg at 48 prosent av deltakerne mente minst én av de to hendelsene var ekte, og at de selv kunne huske at det hadde hendt.

Av disse var det 37 prosent som kunne knytte et spesifikt minne til hendelsen og 11 prosent som hadde et mer generelt minne av at hendelsen hadde skjedd.

I tillegg viste det seg at de som skulle stemme ja, hadde lettere for å tro at hendelsen som satte nei-siden i et dårlig lys, hadde skjedd - og motsatt.

Og ikke nok med det: Noen av deltakerne la til egne detaljer om hendelsen som ikke hadde kommet fram i nyhetssaken.

En deltaker skrev "jeg synes ikke det var noe galt med det som skjedde, og plakatene skulle ikke ha blitt brent".

Men forskerne hadde ikke sagt noe om at plakatene skulle brennes, bare at de skulle ødelegges.

Holdt fast ved minnet, selv om nyheten var falsk

Og undersøkelsen stoppet ikke her.

For deltakerne ble nemlig gjort oppmerksom på at noen av nyhetene de hadde lest, var falske. Så ble de bedt om å peke ut de sakene de mente var rent oppspinn.

Selv ikke da vurderte deltakerne minnet sitt som falskt og pekte heller ut de andre nyhetssakene som fiktive.

- Dette viser hvor enkelt det er å skape falske minner blant velgere, til tross for en eksplisitt advarsel om at de har blitt vist falske nyheter, sier Gillian Murphy, hovedforskeren bak studien, i en pressemelding.

Mange av oss har trolig flere falske minner. For eksempel viste en britisk studie at det mange regner som sitt første minne, trolig er falskt. Minnet er ofte satt sammen av følelser de kan huske og fakta de har fra sin egen barndom. Og etter hvert legger vi ofte ubevisst til ting etter hvert.

Murphy påpeker at falske minner påvirker atferden vår.

- Om du skaper et falskt minne hos noen av om at de ble syke av å spise jordbæris, vil de ikke spise jordbæris lenger, kommenterer hun i et foredrag fra 2018.

- Det vekker bekymring med tanke på politisk feilinformasjon, sier hun.
Referanse:
Murphy, G. m.fl: False Memories for Fake News during Ireland's Abortion Referendum. Psychological Science. (2019) ( sammendrag) https://doi.org/10.1177/0956797619864887

# data[].attributes.attachment_link.description
Hukommelsen vår er ikke alltid til å stole på. Noen ganger husker vi ting som rett og slett ikke har skjedd. Og slike minner kan være enkle å lage, viser det seg. I en nylig publisert studie ble deltakere bedt om å lese seks nyhetssaker - to av dem var rent oppspinn som forskerne selv hadde skrevet.

# data[].attributes.headline
Eksempel fra en ansatt på Handelshøyskolen på OsloMet: Han var sensor på en høyskole i Oslo i fjor. Studentene fikk eksamensoppgave om privatisering av jernbanen. Mange googlet og brukte bloggen til Pål Steigum som kilde (https://steigan.no/2018/10/privatisering-av-jernbanen-forberedt-av-ap-gjennomfores-av-de-bla/) uten å vite/sjekke hvem Pål Steigan er (AKP-ML'er) og uten å utøve kildekritikk. 

# data[].attributes.subject
Eksempel fra en ansatt på Handelshøyskolen på OsloMet: Han var sensor på en høyskole i Oslo i fjor. Studentene fikk eksamensoppgave om privatisering av jernbanen. Mange googlet og brukte bloggen til Pål Steigum som kilde (https://steigan.no/2018/10/privatisering-av-jernbanen-forberedt-av-ap-gjennomfores-av-de-bla/) uten å vite/sjekke hvem Pål Steigan er (AKP-ML'er) og uten å utøve kildekritikk. 

# data[].attributes.headline
Chihuahua er ikke en hund, men en gnager (VG, 2004)

# data[].attributes.subject
Chihuahua er ikke en hund, men en gnager (VG, 2004)

# data[].attributes.body
https://www.nrk.no/arkiv/artikkel/humor/vg-utkonkurrerer-alltid-moro-1.3185942

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskerne trodde at usannheter sprer seg like lett som kvalitetsinformasjon i sosiale medier, men de bommet i studien sin.

Studien fikk mye oppmerksomhet da den ble publisert i juni i 2017.

I en tid der falske nyheter florerer, var det nok mange som fikk bekreftet det de hadde trodd - at det i sosiale medier er like lett å spre informasjon av lav som av høy kvalitet.

Feilinformasjon som får viral spredning og truer demokratiet vårt, som forskerne formulerte det i den vitenskapelige artikkelen i Nature Human Behaviour.

Men funnene viste seg å ikke stemme.

Trekker tilbake artikkel

Nå trekker forskerne på eget initiativ tilbake artikkelen om sosiale medier. Det melder nettstedet Retraction Watch.

Forskerne fra Kina, USA og selskapet Yahoo laget en modell for informasjonsflyt og brukte Facebook som eksempel.

De hevdet at selv om vi kanskje foretrekker god kvalitet på informasjonen, blir det for mye å forholde seg til i informasjonsflommen. Vi klarer ikke å skille bra fra dårlig.

Nå skriver de i en forklaring i Nature Human Behaviour at de fikk feil i en av analysene på grunn av en programvarefeil.

Brukte feil data

I en annen analyse brukte de feil forskningsdata som utgangspunkt.

Da de hadde rettet opp feilen og regnet riktig, innså de at den opprinnelige konklusjonen ikke stemte.

Modellen spår tvert imot at folk sprer kvalitetsinformasjon i mye større grad. Informasjon av lav kvalitet er mindre populær.

Mens andre forskere har funnet ut at falske nyheter på Twitter lettere får bein å gå på enn sanne nyheter.

- Må dobbeltsjekke

Gordon Pennycook ved University of Regina i Canada har forsket på fenomenet falske nyheter. Han sier til Retraction Watch at dette minner forskere på at de må dobbeltsjekke - og trippelsjekke - analysene sine.

- Presset for å publisere er veldig sterkt, men ingen forsker ønsker å befinne seg i denne situasjonen.

Han berømmer forskerne for selv å ha tatt affære og trukket artikkelen sin fra tidsskriftet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Studien fikk mye oppmerksomhet da den ble publisert i juni i 2017. I en tid der falske nyheter florerer, var det nok mange som fikk bekreftet det de hadde trodd - at det i sosiale medier er like lett å spre informasjon av lav som av høy kvalitet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De siste ukene har mange lagt ut en "viktig" melding på Facebook om hvordan du kan utføre HLR (hjerte-lungeredning) på deg selv. Slik begynner meldingen mange har følt seg pliktet til å poste:
"La oss si at du kommer hjem (alene selvfølgelig) etter en uvanlig hard dag på jobben. Du er virkelig sliten, lei og frustrert. Plutselig begynner du å føle en kraftig smerte i brystet som begynner å spre seg ut i armen og opp i kjeven din..."
Meldingen fortsetter videre med et konkret tips om en hostemetode du bør starte med mens du ringer etter hjelp.
- Dette rådet er feil. Det er viktig å rydde opp i slike vrangforestillinger, som jo kan være direkte farlige, sier Siv Tonje Solfjeld, kommunikasjonssjef i Norsk Luftambulanse, til NRK.no.
- Falskt råd fra 1999

Det er ikke rart at mange har følt at de må dele Facebook-meldingen. For slik avslutter den:
"Del dette til så mange som mulig! Kanskje bare en deling sparer noens liv!"
- Vi tror jo at folk sprer slik informasjon i beste mening, men problemet er at feilaktig informasjon kan gi falsk trygghet. Det kan jo i verste fall få alvorlige konsekvenser hvis noen virkelig tror at det er viktigere å hoste, enn å ringe 113 ved mistanke om hjertetrøbbel, forteller Solfjeld.
Og det er ikke første gang Norsk Luftambulanse ser akkurat denne falske oppfordringen. Allerede i 1999 oppdaget de den medisinske meldingen, og den gang ble det sendt på e-post. Men i 2013 er det ikke overraskende Facebook som blir brukt.
- Dette er hva jeg vil kalle en "avisand", som dukker opp igjen og igjen. Ofte har det blitt referert til Rochester General Hospital i New York i e-postene, som bevis på at påstanden har vitenskapelig forankring. Men dette har sykehuset tilbakevist mange ganger, sier Aage W. Karslen, spesialrådgiver i Norsk Luftambulanse, til NRK.no.

Også nettstedet Urbanlegends skriver om at hostemyten har gått verden rundt, og ikke blitt bevist.

SE VIDEO: Hjerte-lunge-redning på voksne

- Ring 113!

For i stedet for å hoste og puste på en bestemt måte, er Norsk Luftambulanse klare på hva du bør gjøre dersom du tror du har hjerteproblemer:

- Er man alene og får sterke brystsmerter, er det eneste rette å ringe medisinsk nødtelefon 113 straks. Og selvfølgelig prøve å varsle hvis det er noen andre i nærheten av deg. Folk som kjenner deg godt vil ofte være de første til å merke at noe er galt, forteller spesialrådgiveren videre.
Hvis hjertet stanser, har man bare sekunder til å forstå at noe har skjedd før man blir livløs. Bruk disse sekundene til å få tak i hjelp.
- Da er man helt avhengige av at de som er rundt en kan sin hjerte-lungeredning, sier Karlsen i Norsk Luftambulanse.

SE VIDEO: Hjerte-lunge-redning på barn

- Gå på kurs

Rådet videre for å være rustet til hjerte-og lungeredning, er at du melder deg på et førstehjelpskurs.

- Da får man oppdatert informasjon og ikke minst øvelse i livreddende førstehjelp. Vi i Norsk Luftambulanse arrangerer gratis førstehjelpskurs for våre medlemmer. Røde Kors, Folkehjelpa og mange andre holder også kurs, opplyser Siv Tonje Solfjeld.

- Sett av en ettermiddag til førstehjelpskurs hvert år. Det er en god investering for deg og dine nærmeste, avslutter hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
De siste ukene har mange lagt ut en "viktig" melding på Facebook om hvordan du kan utføre HLR (hjerte-lungeredning) på deg selv. Slik begynner meldingen mange har følt seg pliktet til å poste: "La oss si at du kommer hjem (alene selvfølgelig) etter en uvanlig hard dag på jobben.

# data[].attributes.body
Andreas Wahl's supre episode der han utfører sin egen "studie", stiller gode kildekritiske spørsmål og viser hvordan man også kan være kritisk til forskning som presenteres som "sannhet" Observasjonseffekten m .m  https://tv.nrk.no/serie/folkeopplysningen/2016/KMTE50009515