# data[].attributes.body
link: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Konzilseroeffnung_2.jpg/290px-Konzilseroeffnung_2.jpg

# data[].attributes.body
link: https://g.acdn.no/obscura/API/dynamic/r1/ece5/tr_1080_720_l_f/0000/teav/2018/6/8/22/02NYH_01-01-DSC_2886.jpg?chk=4E7E2E

# data[].attributes.body
link: https://dbstatic.no/63148796.jpg?imageId=63148796&x=0&y=0&cropw=100.00&croph=100.00&width=640&height=888

# data[].attributes.body
Link: http://www.katolsk.no/tro/tema/helgener/Helgener.jpg/@@images/184ff556-ddad-4185-8a6b-6525db6271d8.jpeg

# data[].attributes.body
link: http://www.katolsk.no/nyheter/2017/12/peter_paul_rubens_-_immaculate_conception_-_wga20251.jpg/@@images/926807c9-680b-4cc1-8d06-5879f13637e7.jpeg

# data[].attributes.body
link: https://encrypted-tbn0.gstatic.com/images?q=tbn:ANd9GcQaWENf1JoFsM1Z2C7p_0bUcvD-PaJ1J2_5ZQUtxMMIdyFtf3Ga&s

# data[].attributes.body
link: http://centralkirken.no/image/1salvet-med-olje.jpeg?w=480

# data[].attributes.body
link: http://www.katolsk.no/nyheter/2018/05/tcaddad3.jpg/@@images/aefb1546-503a-4bcd-8c39-0f7cf50e70c5.jpeg

# data[].attributes.body
link: https://nuk.no/wp-content/uploads/2019/07/Katolsk-bryllup-1024x683.jpeg

# data[].attributes.body
link: http://www.katolsk.no/nyheter/2019/tl7kx1ygyoy-1.jpg/@@images/ca8cdbbd-78ae-45eb-a772-7786e871d42c.jpeg

# data[].attributes.body
link: https://www.vl.no/polopoly_fs/1.938301.1489653791!/image/image.jpg_gen/derivatives/landscape_980/image.jpg

# data[].attributes.body
link: http://www.katolsk.no/nyheter/2017/10/katolsk-dap.jpg/@@images/image.jpeg

# data[].attributes.body
link: http://www.katolsk.no/praksis/messen/Incensering.jpg/@@images/dbe9919f-a4b3-47f7-a7df-186a64844b0b.jpeg

# data[].attributes.body
link: https://morgenbladet.no/sites/default/files/styles/full_width/public/images/0301AKT_Doktoren_461608174.t5c73bb58.m2400.xad63e5a1.jpg?itok=3NhqPYLo

# data[].attributes.body
Utbredelse
link: https://media.snl.no/system/images/55561/standard_kristendom-kart.png

# data[].attributes.body
Katolske munker og nonner er katolikker som har valgt å leve utenom det vanlige livet for å praktisere sin religion. Det er mange krav som stilles for å kunne være en katolsk munk eller nonne. Det kreves at man lever uten privat inntekt og eiendom, at man lever i sølibat som betyr at man lever uten å gifte seg og uten å ha seksuell omgang. I tillegg er det et krav om at man lever lydig overfor klosterets ledelse. Munkene og nonnene lever adskilt i kloster (Katolsk.no, 2019). Det viktigste for katolske nonner og munker er bønn og arbeid, men ulike ordner har ulike behov de legger mest vekt på. Noen legger vekt på misjonsarbeid og sosialt arbeid, andre legger vekt på bønn, stillhet og ro, mens andre igjen legger vekt på undervisning, vitenskap og studier. Flere gamle sykehus og barnehjem ble en gang drevet av katolske nonner. (Holth.G & Kallevik.K.A, 2012, s. 40-41)

# data[].attributes.body
Bibelen og troen på den treenige Gud er en av fire hovedpunkter som gjelder for alle katolikker og som katolikkene har felles med de andre retningen innenfor kristendommen. Den katolske og den protestantiske kirke skiller seg noe ifra hverandre med troen og tolkningen av bibelen. (Katolsk.no, 2006) Det skillet handler om at i katolisismen har kirken og prestene en spesiell rolle med formidling mellom Gud og menneskene (Kristendommen.no, 2017). I den treenige Gud er Faderen for katolikkene ikke bare en teori eller et prinsipp, men en nærværende person som menneskene kan ha en relasjon til. Gjennom faderen beskrives Gud som en barmhjertig far som ønsker å ha en nær relasjon til sine etterkommere og medmennesker. Gjennom Jesus er Gud hovedpersonen i bibelen og det nye testamentet beskriver tiden Gud viste seg på jorden gjennom livet til Jesus. Gjennom Den hellige ånd mener katolikkene at Gud handler i verden på flere måter, blant annet i sakramentene. (Katolsk.no, 2015)

# data[].attributes.body
I katolisismen blir helgener satt høyt. Helgenene er mennesker som stod Gud nær under hans liv på jorden eller kristne som ofret seg for sin tro, martyrer. I den katolske kirke blir helgenene feiret på deres minnedager og i påsken. Under påsken blir statuer av helgener båret gjennom gaten. Katolikkene ber helgenene om å videreformidle deres bønner til Gud og de har bilder av helgener som blir hengt opp i hjemmet, på jobben eller i bilen som et symbol på fellesskap og som skal åpne opp for bønn. Noen områder, grupper eller mennesker har en egen skytshelgen som skal beskytte dem (Wikipedia.no, 2015). Den viktigste av katolisismens helgener er Jomfru Maria. Hun er svært viktig med tanke på hennes rolle i kristendommen, hun blir betegnet som både Guds mor og kirkens mor av de kristne. Nesten alle katolske kirker eller kapell har bilder og statuer av Jomfru Maria. (Holth.G & Kallevik.K.A, 2012, s. 39-40) & (Katolsk.no, 2019)

# data[].attributes.body
Fordi den katolske kirke er så stor og katolikkene er spredt rundt om i hele verden, er det mye forskjeller i de katolske menighetene rundt om i verden. Det er noen punkter på det som alle katolikker har til felles og som binder de sammen. Den ene er den stramme oppbyggningen av kirken. Den katolske kirke har en stram oppbygning og regler som kalles kirkeretten. I katolisismen er paven øverste leder og holder til i Vatikanstaten i Roma. Paven er det som blir kalt ufeilbarlig, som betyr at paven ikke kan ta feil i viktige avgjørelser, men det må være i samsvar med kirkens tradisjon og det må ha blitt tatt opp i vurdering i råd. Det er strenge regler for å kunne være pave, men også som biskoper og prester. Som pave, biskop og prest må man leve under sølibat, det vil si ikke gifte seg, stifte familie eller ha seksuell omgang. Paven utnevner biskopene som blir satt til å være med i kirkens ledelse i Vatikanet eller, som de fleste blir, erkebiskoper rundt om i verden. Biskopene har som sin viktigste oppgave å innvie nye prester som skal veilede menigheten, holde gudstjenester og utføre sakramentene. I katolisismen er det kun tillatt med mannlige prester. (Holth.G & Kallevik.K.A, 2012, s. 33-35) & (Flottorp.H & Molland.E, 2018)

# data[].attributes.body
Fornyelsen av den katolske kirke ble kalt andre vatikankonsil og foregikk rundt 1960-tallet. Paven, Johannes 23. kalte inn til kirkemøte fordi katolikkene hadde misnøye med at kriken ikke samsvarte helt med tiden. Det ble endret på en del ting som har betydning for hvordan den katolske kirke er i dag. Målene var blant annet at kirken skulle få en bedre ordning og at alle kristne i verden skulle ha større enighet. Noen av vedtakene var at flere ulike språk skulle kunne gjelde under gudstjenester ut i fra nasjonale språk og at katolikkene skulle ha mer respekt og dialog med andre religioner. (Holth.G & Kallevik.K.A, 2012, s. 42-43) & (Wikipedia.no, 2019)

# data[].attributes.body
For katolikker er det svært viktig å delta i messen, før i tiden var det obligatorisk (Utne.O,2012), men i dag går mange i messen for å ta imot Guds vilje og for å la tankene "sveve". Messen er noe som alle katolikker går til uavhengig av hvor i verden man er. Messene blir avholdt hver søndag med bakgrunn i at Jesus stod opp fra de døde søndag morgen. Nattverden eller eukaristien er det viktigste under en katolsk messe og er alltid med. Det originale språket for en katolsk messe var latinsk, men i dag blir messen gjerne avholdt på flere ulike lokale språk. I messen er menigheten med på sang og bønneord, men i tillegg brukes kroppen gjennom kneling og ved å gjøre korsets tegn. Kirkerommet blir pyntet opp til messene. (Holth.G & Kallevik.K.A, 2012, s. 38-39)

# data[].attributes.body
Kirken er for katolikkene det synlige beviset på Guds eksistens og hans handlinger. I katolisismen er det sju sakramenter som blir utført for å kunne uttrykke troen på Gud og kjenne hans handlinger, og blir utført av alle katolikker. (Holth.G & Kallevik.K.A, 2012, s. 36) & (Katolsk.no, 2012) De sju sakramentene er:

1. Dåpen: Dåpen er starten på det kristne liv. Barna døpes når de er små ved at man øser vann over hodet og dåpsordene "Jeg døper deg i Faderens og Sønnens og den Hellige Ånds navn" blir lest opp. (Katolsk.no, 2012)

2. Konfirmasjonen (fermingen): Ferming er katolikkenes konfirmasjon og handler om at mennesket selv skal, i motsetning til barnedåpen, bekrefte bevisst og personlig sin tro og tilværelse i kirken. Da blir den døpte knyttet sterkere til kirken og Gud bekrefter det han gjorde i dåpen. Konfirmasjon betyr "bekreftelse" eller "styrkelse". (Katolsk.no, 2012)

3. Nattverden (eukaristien): Ved nattverden takker vi for vår frelse som ble lagt på oss etter Kristi offer på korset. Eukaristi betyr nemlig takksigelse. Ved Eukaristien oppfyller vi Jesu bud: "gjør dette til minne om meg". I nattverden mottar katolikkene Hans legeme og blod gjennom vin og brød, og da vil det nye liv styrkes. Eukaristien er det sentrale i den katolske gudstjenesten. (Katolsk.no, 2012)

4. Skriftemålet: Skriftemålet handler om å bekjenne sine synder overfor Gud. Synder er bevisste og egoistiske handlinger som er mot Guds bud. Kirken tilgir synder dersom synderen angrer, bekjenner sin skyld til Gud og at man har et ønske om å ikke synde igjen. (Katolsk.no, 2012)

5. Ekteskapet: I følge den katolske kirke er ekteskapet hellig og uoppløselig, som vil si at det ikke er vanlig med skilsmisse. Ekteskapet er forbeholdt mann og kvinne og deres kjærlighet overfor hverandre er et tegn på Guds kjærlighet. (Katolsk.no, 2012)

6. Ordinasjonen (presteinnvielsen): I ordinasjonen handler det om at kirkens oppgaver blir ført videre gjennom håndspåleggelse og innvielse av nye biskoper som igjen innvier nye prester. Ordinasjonen kan kun foregå en gang i løpet av livet. Guds oppdrag til biskopene om å lede kirken har sammenheng med de gamle apostlene. (Katolsk.no, 2012)

7. Salvingen av syke: Salvingen av de syke kommer fra Jesus evne til å helbrede de syke. I dag besøker katolske prester personer med alvorlige eller langvarige sykdommer for å gi de styrke og kraft til å holde ut smerter eller lidelser og ber for at de skal bli bedre. Olje som har blitt velsignet av biskopen blir brukt til å salve den syke på pannen under salvingen. (Katolsk.no, 2012)

# data[].attributes.body
Stensvold.A. (30.04.19) Katolisismens historie. Hentet fra: https://snl.no/katolisismens_historie

Holth.G & Kallevik.K.A. (2012) Horisonter 10. Gyldendal Norsk Forlag AS

Stocke-Nicolaisen.P. (14.06.18) Nye tall: 1,3 milliarder katolikker. Hentet fra: http://www.katolsk.no/nyheter/2018/06/nye-tall-1-3-milliarder-katolikker

Katolsk.no. (11.01.19) Om den katolske kirke-for skoleelever. Hentet fra: http://www.katolsk.no/organisasjon/norge/info/vaar_tro

Flottorp.H. & Molland.E (05.09.18) Pave. Hentet fra: https://snl.no/pave

Utne.O. (18.12.12) Messe(katolsk). Hentet fra: https://lokalhistoriewiki.no/wiki/Messe_(katolsk)

Katolsk.no. (20.10.15) Gud-én og treénig. Hentet fra: http://www.katolsk.no/tro/tema/treenighet/artikler/gud3og1

Kristendommen.no. (29.03.17) Litt om den katolske troslæren. Hentet fra: https://www.kristendommen.no/litt-om-den-katolske-troslaeren/

Katolsk.no. (31.03.06) Katolikkers forhold til Bibelen. Hentet fra: http://www.katolsk.no/tro/tema/apenbaring/artikler/gwh4

Wikipedia.no. (18.04.15) Skytshelgen. Hentet fra: https://no.wikipedia.org/wiki/Skytshelgen

Katolsk.no. (17.09.12) Sakramenter-hva er det?. Hentet fra: https://www.katolsk.no/tro/tema/sakramenter/artikler/sakramen

Wikipedia.no. (20.08.19) Andre Vatikankonsil. Hentet fra: https://no.wikipedia.org/wiki/Andre_Vatikankonsil

# data[].attributes.body
Katolisismen er en av tre hovedretninger innenfor kristendommen. Tilhengerne av religionen kalles katolikker og er medlemmer av den katolske kirke. Katolisismen oppstod som en egen retning etter splittelsen til det øst-romerske riket og det vest-romerske riket rundt år 1054. Vest-kirken begynte å benytte seg av betegnelsen katolsk og øst-kirken benyttet seg av ortodoks. Den katolske kirke kalles derfor også for romersk-katolsk. (Stensvold.A, 2019) Begrepet katolsk betyr allmenn, som handler om at retningen henvender seg til alle verdens land og ikke kun et. (Holth.G & Kallevik.K.A, 2012, s. 32) Retningen har blitt utbredt i store deler av verden og er den største retningen i kristendommen med nesten halvparten av alle kristne som tilhengere. (Stensvold.A, 2019) Omtrent 17% av verdens befolkning er katolikker og det tilsvarer ca. 1,3 milliarder mennesker (Stocke-Nikolaisen.P, 2018).  Katolisisme er mest utbredt i Sør-Europa, Sør-Amerika, men det er også et stort andel katolikker i Afrika. I Norge bor det litt over 200 000 katolikker og katolisismen, spesielt i Norge, er veldig mangfoldig og ca. to tredeler av de katolske i Norge har innvandrerbakgrunn, flesteparten fra Polen. (Stensvold.A, 2019) & (Katolsk.no, 2019)