# data[].attributes.body
Šenoa udovici priča priču iz prošlosti

# data[].attributes.headline
Značajke romantizma i realizma->Šenoino doba

# data[].attributes.subject
Značajke romantizma i realizma->Šenoino doba

# data[].attributes.headline
U velikoj želji da nas drugi prihvate, gubimo sebe

# data[].attributes.subject
U velikoj želji da nas drugi prihvate, gubimo sebe

# data[].attributes.headline
August Šenoa gradio fabulu na psihosocijalnim kontrastima

# data[].attributes.subject
August Šenoa gradio fabulu na psihosocijalnim kontrastima

# data[].attributes.body
želja-mogućnost, grad-selo, bogatstvo-siromaštvo, obrazovanje-novac, pametan-glup

# data[].attributes.body
Glup i bogat ili pametan i siromašan?

# data[].attributes.body
->Mjesečina pokaza mi cijelo joj lice. Zadrhtah. To ne bijahu cvatući obrazi mladosti. Od nosnica prema kraju usnica pružile se dvije crte, svjedočice zrelijih ljeta, usnice bijahu vehle, pod očima si vidio nagrešpanu kožicu; cijelo lice bijaše osuho, uvehlo. Ne, to nije rascvala ružica – to je usidjelica koja doziva u pomoć mjesečinu da joj pozčati uvehlo lice.

# data[].attributes.body
->U vlastelina bila ljepušna jedinica, crnooka i zlatokosa, bujna i vesela, a pametna, vanreda pametna. Umjela ona više jezika, umjela crtati, udarati u glasovir i više toga. Osobito rado govorila je franceski, pa je francesku knjigu i dobro poznavala. I Lovro biješe tom jeziku vrlo vješt. Nije dakle ni čudo da se mladi svetac i crnooka, plavka mnogo međ sobom čavrljali o cvijeću, o suncu, o glazbi, o Berangeru i o koječemu. Mladica biješe živa, vrlo živa.

# data[].attributes.body
->Bio je čovjek srednjeg stasa, koščast, širokih plećiju. Glava neobično velika naličila posve kugli; čelo mu bilo široko, visoko, reć bi uglasto, lice osuho, blijedo, u srijedi široko, zdola posve šiljasto, nos fin, usne tanke, stisnute, brčići slabi, kosa crna i glatka, duga, pravilno u dvoje razdjeljena, a oči male, tamne, žmirkave, al i vrlo žacave.

# data[].attributes.body
Ne dajte mi umrjeti, imam još toliko toga za napisati.

August Šenoa

# data[].attributes.body
->radnja započinje razgovorom Šenoe i udovice o hrvatskoj književnosti, udovica se žali na dosadne, jednolične, tipične hrvatske knjige, a Šenoa ju želi razuvjeriti i promijeniti joj mišljenje te započinje priču o svojem prijanu Lovri
->radnja započinje 1860. godine u praškoj kavani, August Šenoa tamo odlazi sa svojim prijateljima te jedne večeri u kavanu ulazi Lovro, a Šenoa odmah primijeti kako Lovro hoda, izgleda...koščato i šeprtljavo, a želi biti fin i elegantan
->u dječačkim dobima, roditelji su ga tjerali da postane svećenik, on se zaljubio u Malvinu i odustaje od svećeničke haljine->postaje mentor grofovom sinu
->bezuspješno se pokušao upisati na orijentalnu akademiju i na fakultet kako bi postao učitelj, ali novac i veze su ipak bile važnije, a Lovro nije imao ni jedno od toga iako je imao puno više znanja od drugih
->otac mu dao sav novac koji je imao samo kako bi Lovro ostvario svoje snove i postao učitelj->odlazi u Beč na tečajeve
->otac pao u velike dugove i ne može više Lovri slati novac, a mladi student u Beču predlaže Lovri da se vrati u Hrvatsku i tamo radi kao učitelj
->Lovro nakon tri tečaja u Hrvatskoj odlazi u "zlatni" Prag, upoznaje Šenou, sprijatelji se s njime i usele zajedno
->Lovrin otac bankrotirao, a Lovro u želji da spasi oca pokušava naći bogatu djevojku
->upoznaje Minku koja se predstavlja kao bogata i lijepa žena, Lovro se nada njenom mirazu od šest tisuća forinti koji bi spasio Lovrina oca, ali Minkin otac Lovri u pismu otkriva kako ima šestero djece i da tih šest tisuća forinti mora razdijeliti na njih šestero
->Lovro odustaje od vjenčanja i odlazi od Minke
->završava studij u Pragu i pop Ante mu govori kako u Dalmaciji ima posla na mjestu učitelja i o mladoj, bogatoj i lijepoj Anđeliki
->Lovro odlazi u Dalmaciju, upoznaje Anđeliku i oni se zaljube
->planiraju vjenčanje, ali njen stric ne dopušta sklapanje braka
->Lovro zbog svih neprilika, tuge, nezadovoljstva, nemogućnosti postizanja onog što najviše želi, počini samoubojstvo
->udovica priznaje Šenoi da bi Lovro bio izvrstan junak romana

# data[].attributes.body
A ono što je Šenoa donio, s njegovim ga književnim svojstvima čini ne samo najboljim i najkonstruktivnijim književnikom naših sedamdesetih godina, već jednim od najkrupnijih graditelja našega narodnog duha.

Antun Barac, hrvatski književni povjesničar i kritičar

# data[].attributes.body
->Minka- neprivlačna, starija žena, pohlepna, željela iskoristiti Lovru

# data[].attributes.body
->Malvina- udovica, pametna, raspravlja s Augustom o hrvatskoj književnosti

# data[].attributes.body
->August Šenoa- mlad, student prava u Pragu, realan, inteligentan, dobar prijatelj

# data[].attributes.body
->Lovro N.- pohrvaćen Slovenac, siromah, sa sela, profesor jezikoslovlja, iznad prosječne inteligencije, dobar, stavlja tuđu sreću prije svoje, tragičan kraj

# data[].attributes.body
->stvarni likovi iz Šenoina života

# data[].attributes.body
->likovi: Lovro, August Šenoa, udovica, Lovrina obitelj, Bodul, Malvina, Minka, Žigec, Macan, Anđelika, pop Ante, grof, grofov sin,

# data[].attributes.body
->težnja čovjeka da se iz seoske sredine uzdigne do ravnopravnog građanina

# data[].attributes.body
->mjesto radnje: Ljubljana, Zagreb, Prag, Beč, Dalmacija

# data[].attributes.body
->vrijeme radnje: 19. stoljeće

# data[].attributes.body
->vrsta djela: pripovijetka

# data[].attributes.body
Kip Augusta Šenoe u Zagrebu, na križanju Vlaške i Branjugove ulice

# data[].attributes.body
I radi za svijet, al` ne slušaj pljeska;
I ljubi svijet, al` ne nadaj se plaći,
Jer hvala ljudska voda je vrh pijeska.

August Šenoa

# data[].attributes.body
Prvi hrvatski umjetnički zreo roman

# data[].attributes.body
->romani: Zlatarovo zlato, 1871.; Čuvaj se senjske ruke, Seljačka buna, 1878.; Diogenes, 1878.; Prosjak Luka, 1879.; Kletva, (dovršio je J.E.Tomić), 1882.
->komedija: Ljubica, 1866.
->pripovijetke: Prijan Lovro, 1873.; Karanfil s pjesnikova groba, 1878.
->priredio: Vijenac izabranih pjesama hrvatskih i srpskih, 1873.; Antologija pjesništva hrvatskoga i srpskoga narodnoga i umjetnoga, 1876.
->radio u uredništvu Pozora, urednik časopisa Vijenac, gradski bilježnik, gradski senator, član Narodne stranke
->potpredsjednik Matice hrvatske, ravnatelj i dramaturg u Hrvatskom zemaljskome kazalištu(danas HNK)

# data[].attributes.body
Ti dodaj zrno svoje za velik ljudski rod.

August Šenoa

# data[].attributes.body
->težnja za vjernošću povijesti, društvena analitičnost, modeliranje klasnih odnosa, oblikovanje niza socijalno motiviranih karaktera

# data[].attributes.body
->nemotivirani obrati, neobične pustolovine, zamjene i krađe pisama, motivi idealnog prijateljstva i ljubavi, opisi idealnog krajolika, crno-bijeli likovi, tajanstveni dobročinitelji...

# data[].attributes.body
->1871.-1881.
->u čast Šenoe zbog njegovog velikog utjecaja i obilježavanja kulturnog života druge polovice XIX. stoljeća

# data[].attributes.body
1838. Zagreb-1881. Zagreb
puno ime: August Ivan Nepomuk Eduard Šenoa
->pjesnik, pripovjedač, književni i kazališni kritičar, urednik...
->najutjecajniji hrvatski pisac 19. stoljeća
->tvorac moderne hrvatske književnosti
->otac: Alois Schönoa (Nijemac)
majka: Therese Rabacs (Slovakinja)
tri brata: Teodor, Julije, Aurel
->supruga: Slava Ištvanić
djeca: Milan, Dragica, Stanko, Radica, Ljubica, Branimir
->Zagreb(rođenje i pučka škola)-Pečuh(prvi razred gimnazije)-Zagreb(Klasična gimnazija)-Prag i Zagreb(studij prava->ne završen)-Beč-Zagreb
->smrt: posljedica upale pluća