# data[].attributes.body
Psykologi.

Den 1/6 – 2017 Besvar opgaverne i psykologi bogen.

Hvor længe er man barn? Freuds udviklingsteori stopper ved 12 år, her efter hedder det bare 12 år og op. Personligt mener jeg at man er voksen når man føler sig voksen. Når man bliver konfirmeret siger man at man træder ind i de voksnes rækker. Her kan man sige at når man går ind i teenager fasen er man ikke barn længere.

Hvad lærer man som barn? Som barn lære man at opleve nogle følelser, som mistillid, tillid, skyldfølelse, selvstændighed, initiativ osv.

Hvad betyder forløbet af ens barndom for, hvem man bliver som voksen? At man har haft en god barndom, og har fået en sund udvikling, har stor betydning for hvem man bliver som voksen. Har man gennemgået en fejludvikling i barndommen, opnår man følelsen af at være forkert som voksen.

Se på den orale og den anale fase. Forklar for hinanden, hvordan de adskiller sig fra hinanden. Den orale og den anale fase skiller sig fra hinanden på den måde at i den orale fase, undersøger barnet hvad alting er med munden, her putter barnet de fleste ting i munden, for at undersøge det. Hvorimod i den anale fase handler det ikke om at undersøge, men om at barnet oplever en selvkontrol, barnet oplever hvad der kommer ud af endetarmen, og lære at kontrollere det, hvilket giver dem følelsen af selvstændighed. I samme fase lære barnet at tale, at gå og at sige nej.

Sæt jer sammen to og to og find eksempler på det modsatte:

Beskytter barnet uden at overbeskytte. Man beskytter barnet, uden det bliver i overdreven grad. Man beskytter barnet på den måde at man sætter grænser og holder øje med det, men samtidig lader man barnet prøve grænser, og lave nogle ”vilde ting” Modsætning: Man er virkelig overbeskyttende, og lader ikke barnet gøre noget på egen hånd, man forbyder det at lege vilde lege, og blive beskidt.

Giver barnet omsorg uden at gøre det overdrevent. Man viser omsorg for barnet, uden det bliver i overdreven grad. Man trøster og anerkender altså barnet, uden at være over det hele tiden. Modsætning: Man er over barnet hele tiden, og lader det ikke ude af syne.

Tillader og forstår barnets selvstændighedsudvikling. Man accepterer altså at barnet udvikler sig til at blive mere og mere selvstændig, og man guider barnet i den rigtige retning. Modsætning: Man hjælper barnet i alle henseende, og lader ikke barnet blive selvstændigt, man gør altså alt for det.

Lærer barnet, hvordan det kan tilfredsstille sine fysiske, følelsesmæssige og sociale behov på en hensigtsmæssig måde. Man guider barnet til hvordan de agere mest hensigtsmæssigt, for at få tilfredsstillet deres behov. Modsætning: Man lære ikke barnet at agere hensigtsmæssigt i forhold til at få dækket sine behov for fysiske, følelsesmæssige og sociale henseende, men man guider barnet i modsatte retning.

Kan rumme og tillade barnet at udtrykke sorg og vrede, når det ikke får sin vilje. Man viser ikke at det er okay at blive vred, når man ikke får sin vilje. Men man tillader barnet at rase ud, og rummer det. Modsætning: Man bliver sur på barnet, og sender det på værelset eller andet, og man rummer ikke at barnet har nogle frustrationer.

Stiller krav, som passer til barnets alder og psykiske modenhed. Man stiller visse krav til barnet, hvis det for eksempel er 3 år, kan det godt hjælpe til med at rydde op. Modsætning: Man stiller enten for høje krav eller ingen krav til barnet. Hvis man stiller for høje krav, kan det stoppe barnets udvikling.

Spejler og anerkender alle barnets følelser. Man viser barnet at det er okay, at have de følelser de har, og msn viser dem også når man selv oplever de følelser. Modsætning: Man viser ikke sine følelser til barnet, og man anerkender heller ikke de følelser det viser.

Viser barnet tillid. Man viser barnet at man stoler på det, og lader der udforske sine egne ting. Modsætning: Man viser barnet mistillid, og viser ikke at man tror på barnet.

Støtter og opmuntrer barnet til at være sig selv. Man anerkender barnet for den som det er, og støtter op om at det er okay at være præcis som det er, herved undertrykker man også barnets udvikling. Modsætning: Man får barnet til at få en følelse af at være forkert som menneske, og støtter ikke barnet i at det er okay at være den som det er.

Viser barnet, at det er værdifuldt og har betydning. Man viser barnet omsorg, så det ved at det har en betydning, man viser altså her at barnet ikke kan erstattes med andet. Modsætning: Man giver udtryk for at barnet er erstatteligt, og at barnet ikke har en værdi for en.

Bærer over med barnet og trøster det, når det begår fejl. Man anerkender at barnet skal lære af sine fejl, og man trøster det når det fejler. Man er altså accepterende overfor de ting barnet endnu ikke kan. Modsætning: Man bliver sur på barnet for de fejl som det laver, og man trøster det ikke.

Diskuter ligheder og forskelle mellem Eriksons stadier og Freuds faser:

1) I aldersgruppen 3-6 år. Erikson siger: Her udvikles barnets evne til at vise initiativ, i den sunde udvikling opnår barnet initiativ, i den usundeudvikling opnår barnet skyldfølelse. Freud siger: Her er barnet i den ødipale fase, her er barnet meget fokuseret på sine kønsdele. Drengene finder ud af at de har en penis, og her opstår interessen for det modsatte køn, drengene knytter sig til deres mødre, fordi de kommer til at de på fædrene som konkurrenter. Pigerne knytter sig til deres fædre, fordi de får følelsen af penismisundelse. Ligheder: Begge teorier siger noget om initiativ, Freud siger noget om at barnet udvikler initiativ til at tage kontakten til det modsatte køn, ved at de knytter sig til dem, hvor Erikson udelukkende snakker om initiativ. Forskelle: Forskeligheden på de to udviklingsteorier er at Freud har taget udgangspunkt i en seksuel udvikling, og det har Erikson ikke.

2) I aldersgruppen 13-19 år. Erikson siger: At i dette stadige udvikler man sin identitet, i den sunde udvikling danner man sin identitet, i den usunde udvikling bliver identiteten uklar, og en sammenblanding af roller. Freud siger: Den genitale fase handler om seksualitet, her retter man igen opmærksomheden mod det modsatte køn. Ligheder: Begge teorierne tager udgangspunkt i identiteten, hvordan man udvikler sig i puberteten. Forskelle: Igen her tager Freuds teori meget udgangspunkt i den seksuelle udvikling, hvor Erikson tager udgangspunkt i den generelle udvikling af identiteten.

Erikson har stadier til hele livet, Freud stopper ved de 19. Diskuter, hvorfor det kan være. Freuds teori tager udgangspunkt i den seksuelle udvikling, og derfor kan det være at hans teori stopper ved de 19 år, fordi der er man som udgangspunkt færdig udviklet seksuelt, men ved hvem man er, og interessen for det modsatte køn er ikke længere ligeså spændende, og vækker her ikke så meget interesse mere, her er man besluttet på hvilket køn man ønsker at leve med resten af livet. Her begynder man også at finde den ægtefælle man vil leve med.

Eriksons teori tager ikke udgangspunkt i den seksuelle udvikling, men udviklingen gennem hele livet. Her er man inde at se på mange forskellige ting, omkring udvikling, som for eksempel tillid, identitet, initiativ, intimitet osv.

Begynder alderdommen virkelig ved 50 år? Skal vi ikke udvikle os hele livet i dag? Alderdommen starter først når man selv føler sig gammel, jeg mener at man udvikler sig hele livet igennem, og udviklingen stopper aldrig. Man ændre sig hele tiden, og ens identitet ændres også gennem hele livet, når man for eksempel stopper med at arbejde et sted, bliver en del af ens identitet taget fra en, men herefter udvikler man en ny identitet.

Sammenlign denne teori med Freuds faser og Eriksons stadier og find ligheder og forskelle.

Livstræet sammenlignet med Freuds faser: Livstræet og Freuds faser er begge teorier som tager udgangspunkt i menneskets udvikling, men samtidig er de vidt forskellige. Freuds faser tager meget udgangspunkt i en seksuel udvikling, og sætter meget det hele ind i et seksuelt perspektiv. Freuds faser vare også kun til man er fyldt 19, hvorimod livstræet tager udgangspunkt i alle stadier i livet, og strækker sig fra 0-? År. Her tages der udgangspunkt i al udvikling, også ting som at flytte hjemmefra og at frigøre sig fra sine forældre. Livstræet tager også en smule udgangspunkt i den seksuelle udvikling, for eksempel er der nede i roden (0-12 år) At blive mødt i sine følelser (vrede, sorg, glæde, seksualitet) Og i stammen (12-20 år) At udforske sin (voksen) seksualitet.

Livstræet sammenlignet med Eriksons stadier: Eriksons udviklings stadier og livstræet er begge teorier, som tager udgangspunktet i menneskets udvikling. De to teorier minder meget om hinanden, de strækker sig begge fra 0-? År, og kommer begge ind over ting der sker i udviklingen, hele livet igennem. Eriksons udviklings stadier er dog mere uddybende, stadierne er for få aldersgrupper, og fortæller mere specifikt had der sker i de beskrevne år, hvor livstræet kun er opdelt i 3 faser. 1- 0-12 år. 2 – 12-20 år. 3- 20-? År. Eriksons udviklings teori er delt op i 8 stadier. 1- 0-1 år, 2- 1-3 år, 3- 3-5 år, 4- 6-12 år, 5- 13-19 år, 6- 19-30 år, 7- 30-50 år og 8- alderdommen.

Hvad tror I, der sker med 'træet', hvis en af perioderne er gennemlevet usundt? Der sker en usund udvikling, som i sidste ende kan virke skadende på personen. Der vil mangle noget, og ”træet” vil derfor komme til at være ustabilt. Hvis der mangler nogle af perioderne i barndommen, kan personen komme til at føle at det ikke er okay som menneske.

2/6 – 2017

Tænk over, hvad du kender af psykologiske teorier om det at være ung.

Hvad sker der med dig i forhold til dine forældre? Man begynder så småt at frigøre sig fra sine forældre, og blive mere og mere selvstændig. Ungdommen handler også om at flytte hjemmefra, det kan både være til en efterskole, men også i egen lejlighed. Når man kommer ind i ungdommen gør man også status over sin barndom, her tager man ved lære af hvilke rollemodeller forældrene har været.

Hvad sker der i din krop? Kroppen forandres når man kommer i puberteten, som kvinde begynder man at udvikle former og som mænd, begynder stemmen at gå i overgang, så han får en dybere stemme. Man begynder også i puberteten at overveje sin seksualitet, og interessen for det modsatte køn opstår seriøst. Man prøver at finde sin egen identitet, og finde ud af hvem man selv er. Man begynder at udforske sin seksualitet, og bliver måske forelsket (rigtigt) første gang, eller får sin første (seriøse) kæreste.

Hvad betyder forløbet af ens ungdom for, hvem man bliver som voksen? Forløbet af ens ungdom har en stor betydning for hvem man bliver som voksen, har man gennemgået en usund udvikling i sine ungdomsår, kommer det til at have stor påvirkning i ens voksenliv. Gennemgår man ikke de forskellige faser der er i ungdommen, kan man føle sig forkert som menneske når man bliver voksen, det kan være at man mangler en selvstændighedsfølelse, og ikke har fået sig frigjort fra sine forældre, og hermed har svært ved at stå på egne ben, og være ansvarlig voksen. Det kan også være at man ikke har fundet sin identitet endnu, og er plaget af fortvivlelse, og spille forskellige roller.

Ting drenge og piger hader, ved at være en dreng eller en pige.

Drengen nævner:

1.       Alle tror at man roder, bare fordi man er dreng.

2.       At en fyr har "boller" og det gør nas at få klemt dem.

3.       Drenge må ikke være bange for edderkopper, og specielt ikke når de er sammen med en pige.

4.       Drenge kan ikke røre hinanden, uden at blive kaldt homo.

5.       Drenge skal være veltrænede, for at være attraktive.

6.       Drenge har morgen boner.

7.       Man kan ikke skjule sin boner.

Pigen nævner:

1.       Menstruation.

2.       Dårlig makeup.

3.       Tøjkrise.

4.       Fjerne makeup.

5.       Hår.

6.       Bananer.

7.       Fødsel.

8.       Sundhedskur.

9.       Drama.

10.   Game.

Ligheder:

·         Begge parter har fokus på udseende, en af de ting drengen hader er at man skal være veltrænet, for at være attraktiv, og nogle af de ting pigen hader er dårlig makeup, tøjkrise osv.

·         Begge parter har også fokus på det kropslige, drengen nævner at han hader at man vågner med morgen boner, og at han ikke kan skjule sin boner, mens pigen hader menstruation.

Forskelle:

·         Pigen hader at hun ikke "har tilladelse" til at game, altså hun kan ikke snakke højt om det. Hun snakker også om at hun ikke kan tillade sig at spise bananer i offentligheden, uden folk får bagtanker. Hun er også inde over sundhedskure, at det er træls når veninderne er på slankekure når man har lyst til en tur på McDonald’s eller andet.

·         Drengen snakker om at drenge ikke har lov til at være bange for edderkopper, især ikke når de er sammen med en pige. Han snakker også om at drenge ikke kan røre hinanden, uden at få tilkaldenavnet som homo.

Frigørelse fra forældre.

Havde din mor eller far eller begge svært ved at give slip på dig (eller vil få svært ved det)? Min mor er den der har sværest ved at give slip, hun er ikke ret glad for at jeg flytter til Skive, og har det meget bedre med at jeg nu bor i Thisted. Hun har svært ved at acceptere at jeg kommer ”så langt” væk hjemmefra. Min far har ikke svært ved at give slip, grunden til jeg nu bor i Thisted er at vi ikke fungerede sammen, når vi skulle leve under samme tag, derfor er det ikke svært fra hans side af at lade mig flytte til Skive.

Har vi ansvar?

Vi har også et samfundsmæssigt ansvar - eller har vi? Kan vi ikke bare med god samvittighed snyde i skat, blæse på miljøet og være ligeglade med andre? - i Danmark? – i Verden? Det har jo intet med os at gøre.

Eller - hvis det enkelte menneske vil nyde af de fordele og muligheder, som samfundet og verden giver det, er det så ikke rimeligt, at det påtager sig et medansvar og forpligter sig til at bidrage til fællesskabet og velfærden?

Personligt mener jeg at alle har et ansvar over for samfundet. Vi skal alle betale skat, for at få de goder der er stillet til rådighed, som for eksempel gratis uddannelse og læge hjælp. Dem der betaler skat er med til at man kan tage lige den uddannelse man ønsker, uden at skulle tænke på økonomi, når de som er under uddannelse så skal betale skat, er de med til at hjælpe de næste til at tage den uddannelse de ønsker. Ved at vi biddrager til samfundet, er der også gratis lægehjælp, det vil sige at alle dem som er syge, har lægehjælp til rådighed. Derfor kan man ikke bare smutte fra samfundet, man skal biddrage, så man også selv kan få af de goder der bliver opstillet med.

Livsvalg:

Kan du komme på flere valg i livet, der efter din mening har lige så stor betydning som de 3 nævnte? Tryghed, støtte, omsorg, trivsel, adfærd og kærlighed.

Hvad har de 3 livsvalg har af konsekvenser? Eksempelvis: har det indflydelse på dit valg af uddannelse, at du vælger at bo sammen med en anden? Valg af uddannelse: Hvis vi ikke vælger den rigtige uddannelse, kan de være at man ikke føler sig tilpas i det job man kommer ud i, dette kan hænde hvis man føler sig presset til at tage en uddannelse, uden selv at have indflydelse. Valg af livsform: Hvis man ikke træffer det rette valg med hensyn til livsform, kan det have konsekvensen at man ikke er lykkelig i den tilstedeværelse men har valgt, det kan for eksempel være hvis man er sammen med den forkerte partner, eller man har valgt at leve som single. At få børn, eller ikke få børn: Det kan være at man vælger at få børn, fordi man føler sig presset af sin partner, dette kan give en ulykkelig situation. Omvendt kan det også være at man selv ønsker børn, men ens partner ønsker ikke børn, her kan det også forsage en ulykkelig situation.

Brevkasse:

Kære bekymrede mor.

Jeg forstår godt dine frustrationer over din datters manglende interesse for uddannelsen, men der kan faktisk være en relevant årsag til at hun ikke er motiveret til at tage en uddannelse. Du skriver i din mail at du ikke selv har en uddannelse, men at du ønsker hun skal have en, du er forbillede for din datter, og nu da har hun set dig klare sig uden en uddannelse, og på grund af den sociale arv går hun måske i dine fodspor.

Det er vigtigt ikke at presse sine børn til at tage en uddannelse, og samtidig tro på deres kunnen. Du skriver også i din mail, at hun gerne vil være skuespiller, men at du ikke mener at det er realistisk, hvis du prøvede at bakke din datter op omkring hendes valg, og støtte i hendes ønske om at blive skuespiller, er hun mere motiveret til at stå op om morgenen og gå i skole.

At psykologen har sagt til dig at du skal smide hende ud hjemmefra, kan godt ses som værende en hård besked, men jeg mener det er en god idé, så hun kommer ud og bliver lidt mere selvstændig. At bede hende om at flytte, vil ikke være en skade mod hende, selvom hun måske ser det sådan i starten, men med tiden er jeg sikker på at både du og hende, vil se det som en gavn. Din datter vil den vej igennem lære at blive mere selvstændig, og opnår en tro på sig selv, det il også motiver hende til at stå op om morgenen, når hun har sig selv at stå til rådighed for.

8/6 2017

Kommunikation og adfærd.

Kender du nogle teorier om kommunikation?

·         Anerkendende kommunikation.

·         Aktiv lytning.

·         Ulvesprog og giraf sprog.

·         (Transaktionsanalysen)

·         Den motiverende samtale.

Kender du fx nogle teorier om, hvordan man bedst får sagt det, man vil sige, til andre?

·         Anerkendende kommunikation.

·         Aktiv lytning.

·         Giraf sprog – Som er det anerkendende sprog, og snakker ordenligt og sødt til hinanden.

I skal gå sammen 2 og 2. I skal nu formulere disse beskeder, så de passer til modtageren. I må selv vælge, om I vil maile, sms eller skrive.

Du skal ønske en person til lykke med fødselsdagen.

1) din søster bliver 18 – Hey søs, tillykke med fødselsdagen, håber du får en skøn dag. Glæder mig til at fejre dig senere, med en ordentlig bytur!! Love u <3

2) din tante bliver 50 – Hej Tante. Tillykke med de 50 år. Jeg håber du får en god dag, sammen med familien.

3) din bedstefar bliver 80 – Tillykke med fødselsdagen bedstefar. Jeg håber du får en god dag.

Du skal klage over, at den anden endnu ikke har returneret din telefon, som du har glemt, hos:

1) din kammerat – Vil du ikke godt huske min telefon næste gang vi skal ses. Jeg mangler den virkelig, og overlever snart ikke mere! Det er squ ikke okay det her…

2) en cafe – Hej, jeg glemte min telefon hos jer i sidste fredag, da jeg snakkede med en af dine kollegaer, lovede hun at sende den samme dag, men jeg har ikke modtaget den endnu. Vil du sørge for at den bliver sendt til mig?

3) skolen – Jeg har desværre glemt min telefon på skolen, vi i ikke være søde at sørge for den er i sikkerhed til i morgen, så kommer jeg op på kontoret og henter den når jeg møder ind?

Du skal fortælle, at du ikke bestod køreprøven, til:

1) din kammerat – Jeg dumpede køreprøven… Jeg er virkelig træt af det!!!!

2) din mor eller far – Jeg dumpede desværre køreprøven. Han sagde ”…” men jeg tror jeg består næste gang.

3) dit praktiksted – Jeg var jo til køreprøve i dag, og jeg dumpede desværre. Jeg skal op igen den ?/? og der håber jeg at jeg består.

Når I er færdige, skal I diskutere, hvorfor I skal formulere jer forskelligt til forskellige modtagere.

Man skal formulere sig forskelligt alt afhængigt af hvilke modtagere man snakker med, det skal man fordi, i nogle situationer er det bare pjat (For eksempel når man snakker med sine venner) Og i nogle situationer bliver man nødt til at optræde seriøs (Når man snakker med praktik stedet eller andre)

Kommunikation og samarbejde mellem 2 elever.:

Hvem prøver at tage problemet op i stedet for bare at lade projektet sejle? Lykkedes det? Elev 1 prøver at tage problemstillingen op, og snakke med elev 2 omkring det. Det lykkedes til en vis grad, men der står i slutningen at elev 2 siger noget med et smørret grin. Men de formår at finde fælles fodslag igen, så de kan arbejde sammen om at få løst opgaven.

Hvem angriber hvem, og hvem forsvarer sig selv? Find eksempler. Jeg mener at begge elever angriber hinanden og forsvare sig selv. Elev 2 spørg elev 1 om hvem det var der gik næsten hele tiden, elev 1 forsvare sig selv og angriber elev 2 ved at sige at elev 2 hele tiden snakker i telefon og ryger når de sidder oppe i kantinen.

Find nogle ord for, hvordan I synes elev 2 reagerer. Elev 2 reagerer måske lidt overdreven i starten, og spiller uskyldig. Men senere hen reagere personen naturligt, fordi når man bliver angrebet er det naturligt at gå til modangreb og prøve at forsvare sig selv.

Beskriv, hvordan eleverne kommer til en fornuftig slutning på samtalen. De kommer til en fornuftig slutning ved at elev 1 siger at de er voksne mennesker, og burde kunne finde ud af det sammen. Herefter indrømmer elev 2 at personen ikke har det ret nemt med at skrive. Elev 1 tilbyder at skrive, hvis de bare hjælper hinanden med at lave research.

Kan I finde tegn på, at elev 1 og/eller elev 2 bruger alle 3 opmærksomhedszoner? Der er eksempler i casen, hvor der står hvad personerne tænker og føler, og hvor i kommunikationen de er. Jeg mener ikke at alle opmærksomhedszonerne kommer i spil i kommunikationen. Måske lidt hos elev 1, da elev 1 høre at elev 2 ikke er så godt til at skrive, påtager elev 1 sig ansvaret, personen lytter og føler at den skal hjælpe elev 2. Elev 1 tænker også over hvad personen skal sige, for at løse konflikten.

Fordomme:

Konstruer en fordom:

Alle folk der hedder Beate er sure gamle mennesker, som ikke kan opføre sig ordentligt overfor andre mennesker.

De tre sorte:

De tre sorte mennesker kan sammenlignes med de fordomme der kom frem under studiet i 1969.

Der kan ikke konstrueres en fordom der er generaliserende for alle sorte, set på de 3 personer. Generelt kan der ikke konstrueres en fordom der dækker over en hel nationalitet eller race, det kan der ikke da alle mennesker er forskellige. Angående studiet der siger at alle sorte er musikalske og har rytme, så findes der også sorte der ikke har en tone i livet, og som ikke har rytme i kroppen.

Elever på erhvervsuddannelserne:

Vi er umusikalske,

Rygter.

Find et rygte: Selve rygtet omhandler en pige der engang fortalte mig at hun havde dræbt en mand, men hun fortrød det bagefter og genoplivede ham, efterfølgende blev de kærester. – Jeg syntes det lød meget urealistisk, så jeg snakkede med pigens kusine, som kunne bekræfte at det var løgn.

Samarbejde.

Ved du, hvad relationer er?

Relationer er noget som mennesker har sammen. Det kan være familiemedlemmer der har relationer til hinanden på det genetiske plan, og veninder der har en relation til hinanden, på det personlige plan. Der findes også digitale relationer, som er relationer der er på de sociale medier, dette dækker for eksempel over en Facebook ven, som man kun har mødt via Facebook, og aldrig mødt i virkeligheden.

Kender du nogle modeller for samarbejde, og hvordan et samarbejde nemmere kan blive godt?

·         SMTTE modellen.

·         Konflikttrappen. (Konflikt optrapning og konflikt nedtrapning.)

·         Snublemål.

Hvis et samarbejde er dårligt, kender du så nogle redskaber til at få det gjort godt?

·         Konfliktnedtrapning.

·         Teambuilding.

·         Kommunikation mellem samarbejdsparterne.

·         Aktiv lytning mellem samarbejdsparterne.

# data[].attributes.body
Tænk over din egen frigørelse. Hvis du stadig bor hjemme, er du måske ikke kommet til den endnu.

Tænk under alle omstændigheder over, om det, der står i teksten, passer på dig og dine forældre:

Havde din mor eller far eller begge svært ved at give slip på dig (eller vil få svært ved det)?

Min far havde svært ved at give slip på mig

# data[].attributes.body
Hvad sker der med dig i forhold til dine forældre?
Når børn skal frigøre sig fra deres forældre, kan det give en del ngkrnlkdsskænderier og konflikter.Pubetetsoprøret mod forældrene og andre voksenpersoner er naturlig og meget afgørende for udviklingen af vores sind.
Hvad sker der i din krop?
Når man kommer i puberteten, ændre ens krop sig meget. Det kan føles som om hele ens verden forandre sig når man begynder at få hår flere steder og brysterne bliver større. Man får humørsvingninger, hormonerne raser, man får bumser, sveder mere og pigerne får menstruation.
Hvad betyder forløbet af ens ungdom for, hvem man bliver som voksen?
Ens ungdom har betydning for, hvem man bliver som voksen.Unge som af forskellige grunde ikke frigør sig fra deres forældre, vil ofte have svært ved at modnes psykisk.
Anja

# data[].attributes.body
Tænk over, hvad du kender af psykologiske teorier om det at være ung.
- Hvad sker der med dig i forhold til dine forældre?
Man løsriver sig fra forældrene, søger identitetdannelse. Man prøver at finde ud af hvem man er.
-Hvad sker der i din krop?
Hormoner raser rundt i kroppen, man får hår alle steder. Der udvikles bryster hos piger og kønsorganerne vokser hos drenge.
-Hvad betyder forløbet af ens ungdom for, hvem man bliver som voksen?
Ens ungdom og frigørelse fra forældre har betydning  for hvordan man begår sig i samfundet, træffer de "rigtige" valg, tager ansvar, lever med konsekvenserne af sine valg.
Heidi

# data[].attributes.body
1/6-2017 (mangler en del)

Hvor længe er man barn?

Vi tror på at det er forskelligt fra køn til køn hvor hurtig man bliver voksen. piger udvikler sig hurtigere end drenge. Derfor leger drenge længere end pigerne mens pigerne hurtig kommer i puberteten.

• Hvad lærer man som barn

Når man er barn lære man hvordan ens rolle i “verden” er man leger sig i gennem sin udvikling og lærer at håndtere nogle ting.

• Hvad betyder forløbet af ens barndom for, hvem man bliver som voksen?

En barndom har en stor betydning for hvem man bliver som voksen, det kommer an på hvilke værdier man vokser op med. De ressourcer man får som barn bruger man hele ens voksen liv.

1. Hvilket forhold har Emma til sin mor? Beskriv miljøet hos moren.

Forholdet mellem Emma og hendes mor er ikke ret godt. Emma er et svigtet barn og skal være den voksende derhjemme. Miljøet er barsk.

2. Hvilket forhold har Emma til sin første plejemor? Beskriv miljøet hos den første familie.

Forholdet er meget anstrengende og slet ikke et hjem for emma, her skulle man være fin og perfekt. Miljøet godt, men alt for perfekt

3. Hvilket forhold har Emma til sin anden plejemor? Beskriv miljøet hos den anden familie.

Efter at ha skiftet hjem så mange gange er Emma bange for at blive sendt videre og tør ikke knytte sig til hende. Men efter som hun opdager at Emma også har en plads i familien åbner hun mere og mere op. Miljøet er trygt og godt for Emma

4. På hvilken måde er 'samfundet' til stede i videoen?

Samfundet er tilstede på den måde at i stedet for at se hvilke behov Emma har sender kommunen hende bare ud til det første og det bedste. Da de tager fejl bliver Emma kastet videre ud i systemet og det skader hende mere end det gavner. Heldigvis er der en god slutning på det men vi som samfund kunne ha grebet det anderledes.

Kan I pege på, hvad der er godt, og hvad der er skidt i de 3 kvinders forhold til Emma?

Moderen: Det gode er at hun lader Emma komme i pleje  og det dårlige er at hun ikke kunne give Emma en tryg barndom.

1 første sted: Det gode er at de giver hende et hjem, det dårlige er at de ikke respektere hende som hun er

2 sted: det gode er at hun viser Emma omsorg og sørger for at hun er tryg, det dårlig er at det ikke er hendes rigtige mor.

Selvstændighedsudvikling.

• Beskytter barnet uden at overbeskytte.

At beskytte et barn betyder at man holder øje med barnet og sætter grænser for barnet, samtidig er det også vigtigt at barnet selv for lov til at sætte grænser og føle sig fri.

Det modsatte: Hvis man ikke har tillid til at barnet kan sætte sine egne grænser og man hele tiden skal holde med det, bevæger man sig over i noget overbeskyttende.

• Giver barnet omsorg uden at gøre det overdrevent.

Man giver barnet omsorg ved at anerkende, trøste og vejlede hen til det rigtige.

Det modsatte: Tager valg for barnet for at være sikker på at det ikke kommer til at slå sig. Man kan også overdrive sin omsorg hvis man hele tiden er omkring barnet og ikke lader det prøve sine grænser af.

• Tillader og forstår barnets selvstændighedsudvikling.

Den sunde måde et barn selvstændighedsudvikling sig på er at barnet selv kommer ud og prøver ting af, men hele tiden har sine forældre til at hjælpe og guide barnet hen til det rigtige.

Det modsatte: Man vil ikke lade barnet prøve og bestemmer heletiden over barnet så dens selvstændighedsudvikling ikke kommer i gang.

• Lærer barnet, hvordan det kan tilfredsstille sine fysiske, følelsesmæssige og sociale behov på en hensigtsmæssig måde.

Her er det vigtigt at forældrende guider barnet men stadig være lidt passiv så barnet selv mærker hvordan man mestre sin sine følelser.

Det modsatte:

• Kan rumme og tillade barnet at udtrykke sorg og vrede, når det ikke får sin vilje.

Det er vigtigt at barnet for lov til at mærke hvordan barnet føler i forskellige situationer. Det kan hjælpe til at barnet senere hen er bedre til at anerkede hans egene følelser og hvordan den skal reagere når barnet bliver ældre.

Det modsatte.

Lavet af Oliver og Helena.

# data[].attributes.headline
Opgaverne i psykologi bogen. (Ikke helt færdig) 

# data[].attributes.subject
Opgaverne i psykologi bogen. (Ikke helt færdig) 

# data[].attributes.body
Psykologi.

Den 1/6 – 2017 Besvar opgaverne i psykologi bogen.

Hvor længe er man barn? Freuds udviklingsteori stopper ved 12 år, her efter hedder det bare 12 år og op. Personligt mener jeg at man er voksen når man føler sig voksen. Når man bliver konfirmeret siger man at man træder ind i de voksnes rækker. Her kan man sige at når man går ind i teenager fasen er man ikke barn længere.

Hvad lærer man som barn? Som barn lære man at opleve nogle følelser, som mistillid, tillid, skyldfølelse, selvstændighed, initiativ osv.

Hvad betyder forløbet af ens barndom for, hvem man bliver som voksen? At man har haft en god barndom, og har fået en sund udvikling, har stor betydning for hvem man bliver som voksen. Har man gennemgået en fejludvikling i barndommen, opnår man følelsen af at være forkert som voksen.

Se på den orale og den anale fase. Forklar for hinanden, hvordan de adskiller sig fra hinanden. Den orale og den anale fase skiller sig fra hinanden på den måde at i den orale fase, undersøger barnet hvad alting er med munden, her putter barnet de fleste ting i munden, for at undersøge det. Hvorimod i den anale fase handler det ikke om at undersøge, men om at barnet oplever en selvkontrol, barnet oplever hvad der kommer ud af endetarmen, og lære at kontrollere det, hvilket giver dem følelsen af selvstændighed. I samme fase lære barnet at tale, at gå og at sige nej.

Sæt jer sammen to og to og find eksempler på det modsatte:

Beskytter barnet uden at overbeskytte. Man beskytter barnet, uden det bliver i overdreven grad. Man beskytter barnet på den måde at man sætter grænser og holder øje med det, men samtidig lader man barnet prøve grænser, og lave nogle ”vilde ting” Modsætning: Man er virkelig overbeskyttende, og lader ikke barnet gøre noget på egen hånd, man forbyder det at lege vilde lege, og blive beskidt.

Giver barnet omsorg uden at gøre det overdrevent. Man viser omsorg for barnet, uden det bliver i overdreven grad. Man trøster og anerkender altså barnet, uden at være over det hele tiden. Modsætning: Man er over barnet hele tiden, og lader det ikke ude af syne.

Tillader og forstår barnets selvstændighedsudvikling. Man accepterer altså at barnet udvikler sig til at blive mere og mere selvstændig, og man guider barnet i den rigtige retning. Modsætning: Man hjælper barnet i alle henseende, og lader ikke barnet blive selvstændigt, man gør altså alt for det.

Lærer barnet, hvordan det kan tilfredsstille sine fysiske, følelsesmæssige og sociale behov på en hensigtsmæssig måde. Man guider barnet til hvordan de agere mest hensigtsmæssigt, for at få tilfredsstillet deres behov. Modsætning: Man lære ikke barnet at agere hensigtsmæssigt i forhold til at få dækket sine behov for fysiske, følelsesmæssige og sociale henseende, men man guider barnet i modsatte retning.

Kan rumme og tillade barnet at udtrykke sorg og vrede, når det ikke får sin vilje. Man viser ikke at det er okay at blive vred, når man ikke får sin vilje. Men man tillader barnet at rase ud, og rummer det. Modsætning: Man bliver sur på barnet, og sender det på værelset eller andet, og man rummer ikke at barnet har nogle frustrationer.

Stiller krav, som passer til barnets alder og psykiske modenhed. Man stiller visse krav til barnet, hvis det for eksempel er 3 år, kan det godt hjælpe til med at rydde op. Modsætning: Man stiller enten for høje krav eller ingen krav til barnet. Hvis man stiller for høje krav, kan det stoppe barnets udvikling.

Spejler og anerkender alle barnets følelser. Man viser barnet at det er okay, at have de følelser de har, og msn viser dem også når man selv oplever de følelser. Modsætning: Man viser ikke sine følelser til barnet, og man anerkender heller ikke de følelser det viser.

Viser barnet tillid. Man viser barnet at man stoler på det, og lader der udforske sine egne ting. Modsætning: Man viser barnet mistillid, og viser ikke at man tror på barnet.

Støtter og opmuntrer barnet til at være sig selv. Man anerkender barnet for den som det er, og støtter op om at det er okay at være præcis som det er, herved undertrykker man også barnets udvikling. Modsætning: Man får barnet til at få en følelse af at være forkert som menneske, og støtter ikke barnet i at det er okay at være den som det er.

Viser barnet, at det er værdifuldt og har betydning. Man viser barnet omsorg, så det ved at det har en betydning, man viser altså her at barnet ikke kan erstattes med andet. Modsætning: Man giver udtryk for at barnet er erstatteligt, og at barnet ikke har en værdi for en.

Bærer over med barnet og trøster det, når det begår fejl. Man anerkender at barnet skal lære af sine fejl, og man trøster det når det fejler. Man er altså accepterende overfor de ting barnet endnu ikke kan. Modsætning: Man bliver sur på barnet for de fejl som det laver, og man trøster det ikke.

Diskuter ligheder og forskelle mellem Eriksons stadier og Freuds faser:

1) I aldersgruppen 3-6 år. Erikson siger: Her udvikles barnets evne til at vise initiativ, i den sunde udvikling opnår barnet initiativ, i den usundeudvikling opnår barnet skyldfølelse. Freud siger: Her er barnet i den ødipale fase, her er barnet meget fokuseret på sine kønsdele. Drengene finder ud af at de har en penis, og her opstår interessen for det modsatte køn, drengene knytter sig til deres mødre, fordi de kommer til at de på fædrene som konkurrenter. Pigerne knytter sig til deres fædre, fordi de får følelsen af penismisundelse. Ligheder: Begge teorier siger noget om initiativ, Freud siger noget om at barnet udvikler initiativ til at tage kontakten til det modsatte køn, ved at de knytter sig til dem, hvor Erikson udelukkende snakker om initiativ. Forskelle: Forskeligheden på de to udviklingsteorier er at Freud har taget udgangspunkt i en seksuel udvikling, og det har Erikson ikke.

2) I aldersgruppen 13-19 år. Erikson siger: At i dette stadige udvikler man sin identitet, i den sunde udvikling danner man sin identitet, i den usunde udvikling bliver identiteten uklar, og en sammenblanding af roller. Freud siger: Den genitale fase handler om seksualitet, her retter man igen opmærksomheden mod det modsatte køn. Ligheder: Begge teorierne tager udgangspunkt i identiteten, hvordan man udvikler sig i puberteten. Forskelle: Igen her tager Freuds teori meget udgangspunkt i den seksuelle udvikling, hvor Erikson tager udgangspunkt i den generelle udvikling af identiteten.

Erikson har stadier til hele livet, Freud stopper ved de 19. Diskuter, hvorfor det kan være. Freuds teori tager udgangspunkt i den seksuelle udvikling, og derfor kan det være at hans teori stopper ved de 19 år, fordi der er man som udgangspunkt færdig udviklet seksuelt, men ved hvem man er, og interessen for det modsatte køn er ikke længere ligeså spændende, og vækker her ikke så meget interesse mere, her er man besluttet på hvilket køn man ønsker at leve med resten af livet. Her begynder man også at finde den ægtefælle man vil leve med.

Eriksons teori tager ikke udgangspunkt i den seksuelle udvikling, men udviklingen gennem hele livet. Her er man inde at se på mange forskellige ting, omkring udvikling, som for eksempel tillid, identitet, initiativ, intimitet osv.

Begynder alderdommen virkelig ved 50 år? Skal vi ikke udvikle os hele livet i dag? Alderdommen starter først når man selv føler sig gammel, jeg mener at man udvikler sig hele livet igennem, og udviklingen stopper aldrig. Man ændre sig hele tiden, og ens identitet ændres også gennem hele livet, når man for eksempel stopper med at arbejde et sted, bliver en del af ens identitet taget fra en, men herefter udvikler man en ny identitet.

Sammenlign denne teori med Freuds faser og Eriksons stadier og find ligheder og forskelle.

Livstræet sammenlignet med Freuds faser: Livstræet og Freuds faser er begge teorier som tager udgangspunkt i menneskets udvikling, men samtidig er de vidt forskellige. Freuds faser tager meget udgangspunkt i en seksuel udvikling, og sætter meget det hele ind i et seksuelt perspektiv. Freuds faser vare også kun til man er fyldt 19, hvorimod livstræet tager udgangspunkt i alle stadier i livet, og strækker sig fra 0-? År. Her tages der udgangspunkt i al udvikling, også ting som at flytte hjemmefra og at frigøre sig fra sine forældre. Livstræet tager også en smule udgangspunkt i den seksuelle udvikling, for eksempel er der nede i roden (0-12 år) At blive mødt i sine følelser (vrede, sorg, glæde, seksualitet) Og i stammen (12-20 år) At udforske sin (voksen) seksualitet.

Livstræet sammenlignet med Eriksons stadier: Eriksons udviklings stadier og livstræet er begge teorier, som tager udgangspunktet i menneskets udvikling. De to teorier minder meget om hinanden, de strækker sig begge fra 0-? År, og kommer begge ind over ting der sker i udviklingen, hele livet igennem. Eriksons udviklings stadier er dog mere uddybende, stadierne er for få aldersgrupper, og fortæller mere specifikt had der sker i de beskrevne år, hvor livstræet kun er opdelt i 3 faser. 1- 0-12 år. 2 – 12-20 år. 3- 20-? År. Eriksons udviklings teori er delt op i 8 stadier. 1- 0-1 år, 2- 1-3 år, 3- 3-5 år, 4- 6-12 år, 5- 13-19 år, 6- 19-30 år, 7- 30-50 år og 8- alderdommen.

Hvad tror I, der sker med 'træet', hvis en af perioderne er gennemlevet usundt? Der sker en usund udvikling, som i sidste ende kan virke skadende på personen. Der vil mangle noget, og ”træet” vil derfor komme til at være ustabilt. Hvis der mangler nogle af perioderne i barndommen, kan personen komme til at føle at det ikke er okay som menneske.

# data[].attributes.body
Rødhårede personer bliver mobbet.

At blive del af kultur
1. Lav en liste over, hvilke problemer der beskrives. Kom med nogle bud på, hvem teksten handler om.
De kommer fra slum. Børnene går i deres egne skoler. De taler deres eget sprog, og deres børn opdrages som dem selv.

De går i deres egne kirker.

Hvad vort land har gjort for dem, kan de aldrig betale tilbage. Hvis de ikke vil integrere sig inden for 5 år, så skal de sendes til det land, de kommer fra.

Teksten handler om indvandrere.

2. Hvad fortæller det om mødet mellem kulturer i dag?
De forskellige kulture er ikke så gode til at acceptere hinanden. Fordomme eksistere stadig.

# data[].attributes.headline
Case samarbejde i projektet - Natalia, Steffen og Heidi

# data[].attributes.subject
Case samarbejde i projektet - Natalia, Steffen og Heidi

# data[].attributes.body
Elev 1 tager problemet op. Det lykkedes at løse problemet.

Elev 1:
”Helt ærligt, det må du da vide (bliver irriteret nu). Du kan sgu da ikke undgå at se, at det her projektarbejde bare ikke kører. Vi skal aﬂevere om en uge, og vi har bare ikke lavet en skid!”

Elev 2:
”Er det måske min skyld?” (Spiller dum og gør klar til angreb.)

Find nogle ord for, hvordan I synes elev 2 reagerer.
Spiller dum, udadreagerende, uærlig-lyver,

Beskriv, hvordan eleverne kommer til en fornuftig slutning på samtalen.
De finder en løsning og fordeling der passer til deres ressourcer.

Kan I finde tegn på, at elev 1 og/eller elev 2 bruger alle 3 opmærksomhedszoner?

Elev 1.  bruger yderzonen
Elev 1:
”Nej, men så tager jeg mig af det, men vi skal bare være sammen om at ﬁnde ud af, hvad vi skal skrive, så må du sørge for at lave research og bestille materialer på biblioteket”.
Inderzone
Elev 1:
”Jeg ved ikke, hvordan du har det, men jeg synes ikke vores samarbejde kører særligt fedt”.
Mellemzone
Elev 1:
”Helt ærligt, det må du da vide (bliver irriteret nu). Du kan sgu da ikke undgå at se, at det her projektarbejde bare ikke kører. Vi skal aﬂevere om en uge, og vi har bare ikke lavet en skid!”

# data[].attributes.headline
Hvor længe er man barn? Man er barn i perioden fra man er 0 år til man er 14 år.Hvad lærer man som barn og hvad betyder forløbet af ens barndom for, hvem man bliver som voksen?  ? Vi lærer af vores oplevelser og erfaringer, dette er med til at afgøre om vi får et fornuftigt forhold til os selv som voksne. Det er gennem vores nærmeste familie og søskende vi lærer gennem barndommen, de er med til at forme hvem vi bliver, ud fra de erfaringer og oplevelser vi får. Samfundet er også med til at præge vores opvækst. Ser man 50 år tilbage gik børn hjemme hos deres mor end til skolestart, og blev kun inkluderet i familien og med naboer. Nu bliver de fleste børn sendt ud i daginstitutioner inden de bliver et år. Her møder de mange forskellige voksne/omsorgspersoner og andre børn med andre værdier end dem selv. Disse inputs er også med til at forme os gennem livet. En stor del af ens udvikling skyldes også de miljøfaktorer vi vokser op med. Der er forskel på om man vokser op i byen eller på landet og om man kommer fra en familie med mange penge eller om man kommer fra ikke så gode levevilkår. Så alt hvad vi lærer som barn er med til at forme os som voksne, og der er flere faktorer som spiller ind.  Mælkebøttebarn:Hvilket forhold har Emma til hendes mor. Beskriv miljøet hos morenEmma er som den voksne i familie. Det er hende som laver mad og ordner vasketøj. Moren er dybt alkoholiseret, er er slet ikke til stede for Emma. Moren har lagt alt ansvar fra sig og det er Emma som står for de hjemmelige pligter. Den eneste som er der for Emma, er hendes bamse. Der flyder i lejligheden og der er beskidt og fyldt med gamle ølflasker.Hvilket forhold har Emma til hendes første plejefamilie. Beskriv miljøet hos den første familieEmma har det ikke godt i den første plejefamilie. De siger ikke engang hej og velkommen da hun ankommer. Og det er lige meget hvad hun gør så er det forkert. Hun får skæld ud ved at vælte et glas og for at være blevet beskidt. Emma skammer sig og føler sig forkert. Emma bliver hevet ind på et værelse med slukket lys og lukket dør, og hun tabte hendes bamse på vejen. Den eneste som altid har været der for Emma.Hvilket forhold har Emma til hendes anden plejemor. Beskriv miljøetHer er situationen en hel anden. Hun tager pænt imod Emma og bliver ved med at prøve at skabe relation til Emma, trods Emma i starten skubber hende væk og tester hende. På et tidspunkt kommer Emma til at vælte en vase, og bliver ked af det, så kommer til at vrisse lidt af Emma. Emma går herefter op på hendes værelse og pakker hendes ting og hendes bamse. Herefter går hun ud og venter på at hun bliver hentet. Emma har tillært sig at hvis man gør noget forkert bliver man sendt væk. Plejemoren går ud og finder Emma og kræmmer hende og fortæller hende hvor bekymret hun har været da Emma bare gik. Emma efterlader sin bamse, smiler og følges ind med plejemoren. Her er det plejemoren der er den omsorgsfulde person, hun skaber trykhed for Emma og giver hende faste rammer.På hvilken måde er ”samfundet” til stede i videoenSamfundet er ikke til stede. Emma bliver bare efterladt hos en familie og der følges ikke op på hende. Der er ingen der hører hende og ser hendes behov.

# data[].attributes.subject
Hvor længe er man barn? Man er barn i perioden fra man er 0 år til man er 14 år.Hvad lærer man som barn og hvad betyder forløbet af ens barndom for, hvem man bliver som voksen?  ? Vi lærer af vores oplevelser og erfaringer, dette er med til at afgøre om vi får et fornuftigt forhold til os selv som voksne. Det er gennem vores nærmeste familie og søskende vi lærer gennem barndommen, de er med til at forme hvem vi bliver, ud fra de erfaringer og oplevelser vi får. Samfundet er også med til at præge vores opvækst. Ser man 50 år tilbage gik børn hjemme hos deres mor end til skolestart, og blev kun inkluderet i familien og med naboer. Nu bliver de fleste børn sendt ud i daginstitutioner inden de bliver et år. Her møder de mange forskellige voksne/omsorgspersoner og andre børn med andre værdier end dem selv. Disse inputs er også med til at forme os gennem livet. En stor del af ens udvikling skyldes også de miljøfaktorer vi vokser op med. Der er forskel på om man vokser op i byen eller på landet og om man kommer fra en familie med mange penge eller om man kommer fra ikke så gode levevilkår. Så alt hvad vi lærer som barn er med til at forme os som voksne, og der er flere faktorer som spiller ind.  Mælkebøttebarn:Hvilket forhold har Emma til hendes mor. Beskriv miljøet hos morenEmma er som den voksne i familie. Det er hende som laver mad og ordner vasketøj. Moren er dybt alkoholiseret, er er slet ikke til stede for Emma. Moren har lagt alt ansvar fra sig og det er Emma som står for de hjemmelige pligter. Den eneste som er der for Emma, er hendes bamse. Der flyder i lejligheden og der er beskidt og fyldt med gamle ølflasker.Hvilket forhold har Emma til hendes første plejefamilie. Beskriv miljøet hos den første familieEmma har det ikke godt i den første plejefamilie. De siger ikke engang hej og velkommen da hun ankommer. Og det er lige meget hvad hun gør så er det forkert. Hun får skæld ud ved at vælte et glas og for at være blevet beskidt. Emma skammer sig og føler sig forkert. Emma bliver hevet ind på et værelse med slukket lys og lukket dør, og hun tabte hendes bamse på vejen. Den eneste som altid har været der for Emma.Hvilket forhold har Emma til hendes anden plejemor. Beskriv miljøetHer er situationen en hel anden. Hun tager pænt imod Emma og bliver ved med at prøve at skabe relation til Emma, trods Emma i starten skubber hende væk og tester hende. På et tidspunkt kommer Emma til at vælte en vase, og bliver ked af det, så kommer til at vrisse lidt af Emma. Emma går herefter op på hendes værelse og pakker hendes ting og hendes bamse. Herefter går hun ud og venter på at hun bliver hentet. Emma har tillært sig at hvis man gør noget forkert bliver man sendt væk. Plejemoren går ud og finder Emma og kræmmer hende og fortæller hende hvor bekymret hun har været da Emma bare gik. Emma efterlader sin bamse, smiler og følges ind med plejemoren. Her er det plejemoren der er den omsorgsfulde person, hun skaber trykhed for Emma og giver hende faste rammer.På hvilken måde er ”samfundet” til stede i videoenSamfundet er ikke til stede. Emma bliver bare efterladt hos en familie og der følges ikke op på hende. Der er ingen der hører hende og ser hendes behov.

# data[].attributes.body
Sarah, Anja N, Nikita, Ida

# data[].attributes.headline
Hvor længe er man barn? fra man er et år gammel til man bliver 13. Hvad lærer man som barn? børn lære at opføre sig som de er blevet opdraget af deres forældre, hvis ikke lære de småt efter småt at leve på samme måde som deres forældre.Hvad betyder forløbet af ens barndom for, hvem man bliver som voksen? som nævnt tidligere bliver man normalt i retningen som sine forældre hvis man ikke selv følgere sine udviklinger osv.

# data[].attributes.subject
Hvor længe er man barn? fra man er et år gammel til man bliver 13. Hvad lærer man som barn? børn lære at opføre sig som de er blevet opdraget af deres forældre, hvis ikke lære de småt efter småt at leve på samme måde som deres forældre.Hvad betyder forløbet af ens barndom for, hvem man bliver som voksen? som nævnt tidligere bliver man normalt i retningen som sine forældre hvis man ikke selv følgere sine udviklinger osv.

# data[].attributes.body
1. Hvilket forhold har Emma til sin mor? Beskriv miljøet hos moren. moren er alkoholiker og Emma virker til en mellemting mellem lykkelig og ulykkelig. Emma har på en måde påtaget sig forældre rollen i deres forhold

2. Hvilket forhold har Emma til sin første plejemor? Beskriv miljøet hos den første familie. Emma har et anspændt forhold til sin første plejemor, hun virker indelukket.

3. Hvilket forhold har Emma til sin anden plejemor? Beskriv miljøet hos den anden familie. familien er meget mere åben for Emma og inddrager hende meget mere i "familien" de reagere ikke så voldsomt da hun spilder et glas vand, og "moren" bliver heller ikke sur på Emma da hun smadre den blå køkkenvase

4. På hvilken måde er 'samfundet' til stede i videoen?

Gustav

# data[].attributes.headline
Tænk over, hvad du kender af psykologiske teorier om udvikling.Hvor længe er man barn?Hvad lærer man som barn?Hvad betyder forløbet af ens barndom for, hvem man bliver som voksen?

# data[].attributes.subject
Tænk over, hvad du kender af psykologiske teorier om udvikling.Hvor længe er man barn?Hvad lærer man som barn?Hvad betyder forløbet af ens barndom for, hvem man bliver som voksen?

# data[].attributes.body
Man er barn indtil man ikke har lyst til at bruge ordet lege og istedet bruge hænge ud.
Som barn lærer man at udvikle sig på en god og sund måde. Blive selvstændig.
Den udvikling man har gennemgået i barndommen former en som voksen.

Se videoen om et mælkebøttebarn.

Diskuter derefter i grupper:

1. Hvilket forhold har Emma til sin mor? Beskriv miljøet hos moren.

2. Hvilket forhold har Emma til sin første plejemor? Beskriv miljøet hos den første familie.

3. Hvilket forhold har Emma til sin anden plejemor? Beskriv miljøet hos den anden familie.

4. På hvilken måde er 'samfundet' til stede i videoen?

Kan I pege på, hvad der er godt, og hvad der er skidt i de 3 kvinders forhold til Emma?
1. Emma har ikke noget forhold til sin mor. Emma er den voksne, hun rydder op, laver mad, ligger tøj sammen m.m. hun er overladt til sig selv. Emma har ikke tillid til sin mor. Moren er alkoholiker.
2. Emma har heller ikke tillid til den første plejemor. De fokusere på det negative, alt det hun gør forkert. De låser hende inde.
3. Tilliden begynder at komme hos den anden plejemor, hun ser Emma i øjenhøjde og som hun er anerkendende.
4. Socialrådgiveren.

Behov
Det er forældrenes ansvar at dække børnenes fysiske behov, sociale behov og følelsesmæssige behov.
Selvstændighedsudvikling
Der skal være balance mellem at beskytte og overbeskytte, give en tilpas mængde omsorg uden at overdrive, man skal ikke være curlingforældre, det hjælper ikke barnet med at udvikle selvstændighed.

Freud
De to teorier supplere hinanden og der findes ikke kun en sandhed.

Eriksons stadier og Freuds faser
Freud levede i en anden tid end Erikson. Erikson han har levet gennem en tid med stor udvikling på mange fronter og har derfor mere viden om mennesket udvikling.
Vi skal udvikle os gennem hele livet.
Livstræet
Hvis en er perioderne er gennemlevet usundt for man et grimt træ med rifter, knopper, skæve grene m.m. Det er specielt slemt hvis det er roden der er beskadiget, så er der skader på resten af træet.

Anja B. og Heidi