# data[].attributes.body
1. Lithosfære - sten, kold, fast, skorpen, den øverste del af kappen, 100 km

2. Asthenesfære - svag, varm, plastisk, 350 km

3. Mesosfære - mellemsfæren, høj varme, høj tryk, stabil, stærk

# data[].attributes.body
Alle kontinenter havde på et tidspunkt hængt sammen som et superkontinent Pangæa men de adskilte sig grundet kontinentaldrift.

Teorierne før Wegener var religiøse og filosofiske.

Wegeners bevis var at bjergarterne i Afrika og Sydamerika var det samme og at hvis man skubbede de 2 kontinenter sammen ville de geografisk og geologisk passe sammen.

Man forkastede hans teori da han ikke havde stærke nok beviser for hvordan kontinenterne drev fra hinanden. Man fandt efter hans tid ud af at det ikke kun var kontinenterne men også oceanerne der flyttede sig.

# data[].attributes.body
Nedsynkningsproces ved plader

# data[].attributes.body
PSL bølger (så man kan se om der kommer jordskælv)

# data[].attributes.body
3. destruktive pladegrænser

1. to kontinentalskorper støder sammen, og laver ofte bjerge.

2. kontinentskorpen og ocean skorpen støder sammen og danner ocean grave. Det kaldes subduktion.

3. to oceanbundsskorpen går imod hinanden.

# data[].attributes.body
Hvordan kan styrken på en vulkan klassificeres?

Vulkaner kan klassificeres dels efter magmaens kemiske sammensætning og den voldsomhed

hvor udbruddene finder sted, dels ud fra vulkanens udseende.

# data[].attributes.body
Kuppelvulkan
- Vulkaner med meget sejtflydende magma er ofte kuppelvulkaner.
- Kuplerne dannes, fordi magmaen ikke flyder mere end få meter, før den størkner.
- På den måde sætter vulkanen hele tiden prop i sig selv, og hvert nyt udbrud begynder derfor med en eksplosion, hvor toppen skydes af.

# data[].attributes.body
Eksempler på kontinentale plader er Afrika, Nordamerika og Europa-Asien.

Eksempler på oceaniske plader er de vestlige og østlige Stillehavsplader. Nogle steder sprækker pladerne, det sker fx i dag i den Østafrikanske Riftzone. Andre steder kolliderer (støder ind i hinanden) pladerne, og fx skyldes Himalaya bjergkæden at Indien rammer ind i Asien.

# data[].attributes.body
Stratovulkan
- en vulkan, som børn tegner dem (med en stejl top og fladere sider.)
- På den måde kan de nemt kendes fra skjoldvulkaner.
- Stratovulkaner er bygget op af skiftende lag af lava og aske
- de er ofte temmelig store.

# data[].attributes.body
Destruktiv = Konvergerende (den ene plade går ned under den anden)

Konstruktiv = Divergerende (pladerne går fra hinanden)

Bevarende = Transform (pladerne glider side om side)

# data[].attributes.body
Skjoldvulkan
- Bygges op af letflydende magma.
- Ligner en ridders skjold med forsiden op.
- Hældningen på siderne er svag, og selv lave skjoldvulkaner dækker store arealer.
- De kendes bedst ved, at siderne hælder mindst inde ved midten.

# data[].attributes.body
Forskellen på magma og lava

Forskellen på magma og lava er, at “lavaen” hedder magma når den er nede i vulkanen, og når vulkanen går i udbrud, og “lavaen” kommer ud, hedder det lava.