# data[].attributes.body
Følg mikroplastens rejse fra produkt til natur.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvor kommer mikroplast fra? - Nej til mikroplast i naturen

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikroplast kommer fra tøj, engangsklude, maling, plejeprodukter og rengøringsartikler. Mikroplast udskilles fra produkterne og ryger ned i afløbet.

# data[].attributes.body
Undersøgelse af drikkevandet i København viste, at 16 husstande havde mikroplast i drikkevandet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) sætter gang i arbejdet med at få undersøgt, om det danske drikkevand indeholder mikroplast.

Det oplyser Miljø- og Fødevareministeriet i en pressemeddelelse.

Det sker, efter at en undersøgelse i denne uge viste, at der kan være mikroplast i dansk drikkevand.

Undersøgelsen viste, at drikkevand fra 16 husstande i Københavnsområdet i gennemsnit indeholdt 18 stykker mikroplast per liter vand. Den var foretaget af et hold miljøteknologer fra Cphbusiness Laboratorie og Miljø.

Ifølge Miljø- og Fødevareministeriet er undersøgelsen for usikker til, at man kan konkludere noget ud fra den. Det er derfor, at der skal sættes en større undersøgelse i gang, mener Esben Lunde Larsen.

- Forskerne er enige om, at der endnu ikke findes en retvisende målemetode.

- Vi har derfor støttet udviklingen af en pålidelig målemetode. Jeg forventer, at den er klar til brug inden for få måneder, og jeg vil bede Miljøstyrelsen om så snart som muligt derefter at måle for mikroplast i drikkevandet, siger han i pressemeddelelsen.

Læs også: Mikroplast fundet i dansk drikkevand

Man ved ikke, om mikroplasten stammer fra forsyningsnetværket, rørføringen i bygningerne eller grundvandet.

Mikroplast kan være fragmenter af større affaldsstykker. Men det kan også være små plastkugler.

Plastkuglerne benyttes som råvarer i plastindustrien eller som ingredienser i personlige plejeprodukter såsom tandpasta, bodyscrub, læbestift og anden sminke.

Man kender endnu ikke betydningen af mikroplast for levende organismer, men undersøgelser viser, at det ophobes i dyr igennem fødekæden.

/ritzau/

# data[].attributes.attachment_link.title
Nu skal dit drikkevand undersøges for mikroplast

# data[].attributes.attachment_link.description
Miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) sætter gang i arbejdet med at få undersøgt, om det danske drikkevand indeholder mikroplast. Det oplyser Miljø- og Fødevareministeriet i en pressemeddelelse. Det sker, efter at en undersøgelse i denne uge viste, at der kan være mikroplast i dansk drikkevand.

# data[].attributes.headline
7 gode råd: Sådan skærer du ned på plastaffald i dagligdagen

# data[].attributes.subject
7 gode råd: Sådan skærer du ned på plastaffald i dagligdagen

# data[].attributes.body
Læs Politikens syv forslag til, hvordan du nemt kan nedsætte dit forbrug af plastik i dagligdagen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
7 gode råd: Sådan skærer du ned på plastikaffald i hverdagen

Du ved, hvor hårdt verdenshavene og kloden er ramt af plastikforurening. Men hvad kan du selv gøre for at undgå at bidrage til svinefesten, mens du venter på at magthaverne skrider ind?

Svaner, der bygger reder på stakke af plastikaffald. Albatrosser, der dør, fordi de forveksler plastik med føde. Og plastiksupper i verdenshavene på størrelse med hele det Afrikanske kontinent.

Der er rigeligt med skrækhistorier, som burde få os til at indse, hvor stor en miljøbelastning vores plastikaffald er - og få os til at skride til handling.

Men hvad er det nu lige, man selv kan gøre for at minimere sit eget bidrag til den globale plastikforurening?

Politiken guider dig på vej med syv gode råd.

Husk muleposen

Undgå at købe en ny plastikbærepose, hver gang du handler ind. Genbrug i stedet plastikposerne, som ofte kan holde til mange indkøbsture. Eller gør det til en vane at have en mulepose i tasken til at bringe dagligvarerne hjem.

Udskift din karklud

De pastelfarvede engangskarklude er fulde af mikroplast, som ryger direkte ud i havet, hver gang du vasker dem i vaskemaskinen. Det er en langt mindre synder end eksempelvis bildæk, men kludene udgør alligevel en betydelig del af den mikroplast, der udledes i havene. Udskift derfor dine engangsklude med karklude af økologisk bomuld.

Køb en drikkedunk

Selv om der er pant på plastikflasker, er det stadig langt bedre for miljøet at købe en genbrugelig drikkedunk af glas eller plastik, som du kan vaske og bruge igen og igen.

Tjek din kosmetik

Produkter som shampoo og sæbe kan ligesom make up indeholde mikroplast. Du kan blandt andet bruge app'en 'Beat the microbead' til at skanne dine plejeprodukter og se, om de indeholder mikroplast. Du kan også se, om virksomhederne er ved at udfase mirkoplast fra deres produktion.

Undgå syntetisk tøj

Undgå syntetiske stoffer som polyester og elastan, når du køber tøj. Det indeholder mikroplast, som skylles ud i havet, når tøjet smides i vaskemaskinen.

Giv husholdningen et gennemsyn

Der er mange dagligvarer med plastik, der let kan erstattes af alternativer. Vælg mælken uden skruelåg, når du køber ind. Køb vatpinde af træ i stedet for af plastik. Mange bække små...

Ryd op - også for andre

Husk at tage dit affald med dig, når du fornøjer dig med mad og drikke i naturen. Og gør det til en vane at fange vildfaren plastik på din gåtur og smid det i skraldespanden, når andre har glemt det.
Kilde: Plastic Change

Redaktionen anbefaler:

En protestsang bliver nu føjet til våbenarsenalet blandt aktivisterne i gruppen Amager Fælleds Venner.

De kæmper for at få Københavns Kommune til at sløjfe byggeplanerne på Amager Fælled.

Johan Olsen, der er biolog og kendt som forsanger i Magtens Korridorer, deler gruppens forargelse over, at Fælleden skal have nye beboere blandt vandsalamandere og frøer.

"Mange tror ikke på, at det nytter noget at stille sig op derude og sige "Det vil vi ikke". Fortilfældene taler heller ikke for, at det nytter. Men det er en dårlig grund til at lade være. Det skal ikke være uden besvær, at man laver sådan noget", siger Johan Olsen.

Regeringen møder på ny hård kritik for regnestykket, der skal give danskere skattelettelser for milliarder i de kommende år.

Ifølge to økonomer, der er dykket ned i regeringens eget baggrundsmateriale for de foreslåede reformer på skatte- og erhvervsområdet, tager regeringen nemlig en noget større bid, end den selv siger, af det såkaldte økonomiske råderum. Det er statens opsparing på baggrund af skiftende regeringers reformer, og penge, som derfor frit kan bruges af et politisk flertal uden at skulle lave nye besparelser.

Torsdag i sidste uge fremlagde regeringen, hvordan man vil finde 17 milliarder kroner om året fra 2025 til skattelettelser og en erhvervsreform. Her fortalte finansminister Kristian Jensen (V), at regeringen vil tage 7,75 milliarder kroner fra råderummet til skattelettelserne.

Men ifølge de to økonomer viser regeringens egne tal, at der er tale om 2 milliarder kroner mere.

Det er Detective Chief Inspector (DCI) Barnaby, der er morderen. Det var ham, der tog livet af Danmarks Radio. Langsommeligt, stilfærdigt og umådeligt dødbringende. Det tog 20 år.

Gennem flere sæsoner har tv-serien 'Barnaby' øget mængden af gift til en grad, så seerne har fået blodsprængte øjne og vampyrtænder. Point-of-no-return er nået. Seere og meningsdannere har fået en overdosis og har bidt sig fast i struben på DR's bestyrelsesformand, DR's generaldirektør, underdirektører, programplanlæggere og andre ansvarlige. Seerne har hugget tænderne i, så blodet sprøjter. DR-dyret må dø! Barnaby må dø! Vi kan ikke tage mere!

Vi vil ikke finde os i at få vores lørdag aften forgiftet af en middelmådig krimiserie, der er så muggen, at den ligner en parodi.

DR er blevet en kulisse i sin egen dårlige krimi med et cast, der er ligeså utidssvarende, som det nuttede portræt 'Midsomer Murders' forsøger at give af nutidens landsby-England:

Et kraftigt jordskælv har her til morgen dansk tid ramt kysten ud for det sydlige Mexico. Det oplyser Reuters.

Ifølge The Telegraph var epicenteret i havet 123 km sydvest for byen Pijijiapan i en dybde på 33 km. Det statslige amerikanske jordskælvscenter oplyser, at jordskælvet havde en styrke på 8,1.

En geofysiker siger til CNN, at skælvet gav længerevarende rystelser, og at denne type skælv har potentiale til at være meget farlig.

CNN skriver, at skælvet kunne mærkes både i Mexico City og Guatemala City.

Hun havde lige været på vandretur på Mount Snowdon i Wales med sin familie. Sidst i august døde hun helt uventet af et slagtilfælde, 52 år gammel.

Liz MacKean var en fremragende journalist. Som 30-årig blev hun vært på BBC Breakfast News og som 34-årig reporter på prestigeprogrammet Newsnight, hvor hun vandt respekt for sin modige og fair dækning af den nordirske konflikt.

Hun var en højt kvalificeret reporter af den slags, troværdige medier bygges af. Alligevel endte hendes over 20 år lange BBC-karriere i en bitter strid.

I 2009 rapporterede hun fra Elfenbenskysten om en enorm giftskandale: Det store shippingselskab Trafigura havde ladet tankskibet Probo Koala losse omkring en halv million liter giftigt affald under dybt uansvarlige forhold. Trafigura havde opgivet at komme af med lasten i Amsterdam, fordi det var for dyrt. Nu var den endt 17-18 steder rundt om i Elfenbenskysten. 108.000 mennesker måtte på hospitalet efter forgiftninger.

"Der er ikke flere landsbyer tilbage overhovedet. Der er heller ingen mennesker tilbage. Alt er væk"

Såkaldte rohingyaer fortæller, at soldater forsøger at forhindre dem i at flygte ved at skyde på dem. Andre bliver brændt levende.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 gode råd: Sådan skærer du ned på plastikaffald i hverdagen

# data[].attributes.attachment_link.description
Svaner, der bygger reder på stakke af plastikaffald. Albatrosser, der dør, fordi de forveksler plastik med føde. Og plastiksupper i verdenshavene på størrelse med hele det Afrikanske kontinent. Der er rigeligt med skrækhistorier, som burde få os til at indse, hvor stor en miljøbelastning vores plastikaffald er - og få os til at skride til handling.

# data[].attributes.body
Bliv klogere på affaldsøerne i verdenshavene. Hvorfor opstår de, og hvor stort er problemet?

# data[].attributes.attachment_link.description
I de store verdenshave flyder det med plastikaffald, som samles i enorme affaldsøer. Det er gyrerne, der fører affaldet sammen ude på havet eller til nærliggende kyster. Affaldet har store konsekvenser for dyrelivet i havet.

# data[].attributes.body
En ny dansk forening blæser nu til kamp mod plastikken i verdenshavene. Miljøbiolog Henrik Beha Pedersen er en af personerne bag forening Plastic Change, og i Go’ morgen Danmark forklarer han, hvorfor vores plastikaffald kan skabe store problemer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi har sikkert alle set, hvordan plastikaffald til tider skyller op på de danske strande, men de færreste ved måske, at så en stor del af vores affald

Vi har sikkert alle set, hvordan plastikaffald til tider skyller op på de danske strande, men de færreste ved måske, at så en stor del af vores affald havner i havene, at det visse steder har skabt kæmpe områder af plastiksuppe, de såkaldte plastikøer.

Det største område ligger midt i det Nordlige Stillehav, hvor plastiksuppen er på størrelse med Texas, eller 15 gange større end Danmark. En ny dansk forening blæser nu til kamp mod plastikken i verdenshavene, som kaldes for vor tids asbest - og freonkatastrofe.

Miljøbiolog Henrik Beha Pedersen er en af personerne bag forening Plastic Change, og i Go' morgen Danmark forklarer han, hvorfor vores plastikaffald kan skabe store problemer. Klippet kan du finde øverst i artiklen.

- Hvis man sejler derude vil man kunne høre de her dink donk, og det er lyden af plastic der rammer skibsskroget. Der er også områder, hvor du ikke kan se det, men det er micro-plastik, hvor plastikken er blevet nedbrudt gennem de sidste mange år, og det danner mikroskopiske artikler, som dyrene desværre kan begynde at spise af, forklarer han.
I denne artikel kan du læse, hvad du som forbruger kan gøre, hvis du ikke vil bidrage til affaldsøerne.
Plastik havner på spisebordene
Bortset fra at de store mængder plastic er hårdt mod dyrelivet, så skal man ifølge Henrik Beha Pedersen også overveje, hvordan plastiksuppen kan være usundt for os mennesker.

- Til sidst bliver plastikken igen nedbrudt til mindre stykker, som til sidst kan spises og filteres af plankton. Så ender det i fødekæden, og her bliver det alarmerende for os mennesker, og det kan til sidst ende på vores spisebord, forklarer han.

Derfor vil han med foreningen Plastic Change starte en international og national forskning af forureningen med plastik i verdenshavene. I øjeblikket er foreningen sammen med Det Økologiske Råd i gang med at ansøge om 20 millioner kroner, der skal bruges til forskning og støtte af den politiske indsats.

Plastiksuppen kan ikke fjernes
I bestyrelsen finder man også MEP Margrete Auken, der siger:

- Det er vigtigt at få klarlagt konsekvenserne af plastikkens hærgen, så vi kan handle effektivt på miljøforureningen. Fx lander der hvert år 8 mia. plastikposer i naturen i EU, men vi har endnu ikke et overblik over omkostningerne for mennesker og miljø.

Ifølge Henrik Beha Pedersen, så er det svært at samle affaldet ind igen, for 80 procent havner nemlig på havbunden. Derfor mener han i stedet, at man bør starte en lang række initiativer, der kan forhindre, at plastikken overhovedet havner i havene.

Du kan se Go' morgen Danmark her.

Hvis du ikke allerede er tilmeldt TV 2 PLAY, kan du gratis oprette dig som bruger på www.tv2play.dk. Første måned er gratis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Affaldsøer i havene er større end Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi har sikkert alle set, hvordan plastikaffald til tider skyller op på de danske strande, men de færreste ved måske, at så en stor del af vores affald Vi har sikkert alle set, hvordan plastikaffald til tider skyller op på de danske strande, men de færreste ved måske, at så en stor del af vores affald havner i havene, at det visse steder har skabt kæmpe områder af plastiksuppe, de såkaldte plastikøer.

# data[].attributes.body
Affald.dk giver en status på plastikgenbrug. Hvad er vi gode til, og hvilke udfordringer er der?

# data[].attributes.attachment_link.title
Vi skal sortere mere plastik - affald.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsmateriale hvor du lærer om affald, genbrug og miljø - for både elever og lærer.

# data[].attributes.body
Se Danmarks Naturfredningsforenings film om mikroplast i naturen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikroplast er plastpartikler og -fibre på under 5 mm og helt ned til få mikrometer. Mikroplast findes overalt. I jorden, i havet og i luften. Når mikroplast først er i naturen, er det næsten umuligt at fjerne igen.

# data[].attributes.headline
Er forskning i nye materialer vejen frem?

# data[].attributes.subject
Er forskning i nye materialer vejen frem?

# data[].attributes.body
Se filmen om konceptet: Fra vugge til vugge.

# data[].attributes.body
Eksperter: Vi har meget lidt viden om, hvordan mikroplast påvirker mennesker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mandag kom det frem, at der formentlig er fundet mikroplastik i drikkevandet hos 16 husstande i Københavnsområdet.

Det er første gang, man finder spor efter mikroplastik i dansk drikkevand, og derfor vækker fundet både opsigt og bekymring.

Der er imidlertid stor usikkerhed om, hvilken effekt mikroplastik har på menneskers helbred, påpeger flere forskere, som Videnskab.dk har talt med.

"Vi ved ikke rigtig, hvor bekymrede vi skal være," siger Nanna B. Hartmann, seniorforsker ved Institut for Vand og Miljøteknologi på Danmarks Tekniske Universitet (DTU).

Der er to primære kilder:
Kilde: Nanna B. Hartmann, DTU
Skadelige effekter på dyr

Forskerne påpeger, at der kun findes meget begrænsede studier af, hvordan mikroplast påvirker mennesker. Vi kan få viden om det fra studier på dyr, men selv dyrestudierne har ikke noget entydigt svar på, hvordan dyrene bliver påvirket af de mikroskopiske stykker af plastik i deres omgivelser.

"Derfor kan det være meget svært at udlede noget om, hvordan det påvirker mennesker," forklarer Kristian Syberg, som er lektor ved Institut for Naturvidenskab og Miljø ved Roskilde Universitet.

Laboratorieforsøg på vandlopper og fisk har blandt andet vist, at mikroplasten kan ændre optaget af føde og give skader på fordøjelsessystemet. Men da disse dyr har et anderledes og meget mindre fordøjelsessystem, kan resultaterne være meget svære at overføre til mennesker, påpeger Nanna B. Hartmann.

Skader på fordøjelsessystemer er de rent fysiske effekter. Derudover er der også mulighed for nogle kemiske effekter. Blandt andet kan andre giftstoffer binde sig til plastikken og ad den vej komme ind i levende organismer, påpeger Kristian Syberg.

Men heller ikke den side af sagen er særligt velbelyst af forskningen endnu.

Fund i udlandet

For nyligt fik det stor omtale, da journalister i medieorganisationen Orb Media fik taget prøver af drikkevandet i en række lande.

I USA fandt de den højeste forekomst af mikroplast, idet 93 procent af prøverne var forurenet, mens Storbrittanien, Tyskland og Frankrig havde den laveste grad af forurening med mikroplast - dog var der stadig mikroplast i 72 procent af prøverne, oplyser avisen The Guardian.

I Danmark er det CPHBusiness Laboratorie og Miljø, som har fundet spor efter mikroplast i drikkevandet. I gennemsnit blev der fundet 18 stykker mikroplast per liter drikkevand i forsøget i Københavnsområdet.

Hverken det danske eller det udenlandske fund er publiceret i et videnskabeligt tidsskrift - og dermed heller ikke kritisk gennemgået af andre forskere.

Grund til at tage det alvorligt

Lederen af det danske forsøg, Søren T. Christensen, påpeger da også, at der kun er tale om et lille studie, og at der er brug for mere forskning på området.

"Det her kræver videre undersøgelser. Og det er det, som er pilotforsøgets vigtigste resultat," siger Søren T. Christensen fra CPHBusiness Laboratorie og Miljø til dr.dk.

Uanset hvad bør mikroplast imidlertid tages alvorligt, påpeger forskerne.

"Vi har en forurening, som vi ikke kender effekten af, og det er i sig selv bekymrende," siger Kristian Syberg.

Usikkert, hvordan mikroplast er endt i drikkevandet

Det er endnu er umuligt at sige, hvor mikroplasten i drikkevandet kommer fra.

Søren T. Christensen fra CPHBusiness Laboratorie og Miljø fortæller til dr.dk, at han tvivler på, at de mikroskopiske plastikstykker kommer fra grundvandet.

Både Nanna B. Hartmann og Krisitan Syberg påpeger samtidig, at der er mikroplast i luften, og det muligvis kan have forurenet vandprøverne.

Men selv hvis det skulle vise sig, at der ikke er reelle problemer med mikroplastik i vores drikkevand, er der stadig masser af mikroplast i miljøet, som er værd at tage alvorligt, lyder det.

"Vi lever i et samfund, hvor vi er omgivet af plastik, så der vil være mikroplast omkring os," siger Nanna B. Hartmann.

Skader mikroplast i luften?

Og hvad så med mikroplastpartiklerne i luften?

"Man kan drage potentielle paralleller til luftforurening med andre skadelige partikler. Kan plastikpartikler gøre det samme? Vi ved det ikke," siger Kristian Syberg.

Det er for længst blevet dokumenteret, at der findes mikroplastik i havene, som bliver optaget af fisk og andre havdyr - det kan du læse mere om i denne artikel.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vi aner ikke, om mikroplast i drikkevandet er farligt

# data[].attributes.attachment_link.description
Mandag kom det frem, at der formentlig er fundet mikroplastik i drikkevandet hos 16 husstande i Københavnsområdet. Det er første gang, man finder spor efter mikroplastik i dansk drikkevand, og derfor vækker fundet både opsigt og bekymring. Der er imidlertid stor usikkerhed om, hvilken effekt mikroplastik har på menneskers helbred, påpeger flere forskere, som Videnskab.dk har talt med.