# data[].attributes.body
Ug.dk giver mulighed for på egen hånd at finde svar på faktuelle spørgsmål om uddannelse og job eller at hente inspiration og støtte til uddannelsesvalget ved at bruge hjemmesidens inspirations- og vejledningsværktøjer.

# data[].attributes.body
Gør du dit CV overskueligt og informativt, så kan det have stor betydning for, hvordan arbejdsgiverens første indtryk er af dig. Med et godt CV kan du derfor øge du dine chancer for at komme til jobsamtale.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad et CV betyder og hvordan man laver et CV, kan du se her på jobportalen, hvor du også finder andre vejledninger til din jobsøgning

# data[].attributes.body
Arv eller miljø?
Hvem ligner du mest – din far eller din mor? Er det øjnenes farve, smilehuller, en måde at grine på, eller kan I godt lide den samme slags musik?

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.body
Er der forskel på folk?
Der bor over 5 mio. mennesker i Danmark, som alle er forskellige, men som også har meget til fælles.

# data[].attributes.attachment_link.title
samfundsfag.gyldendal.dk | KULTUR OG SOCIALE FORSKELLE

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.body
Når du går på gaden, sidder i klassen, er til sport eller ser et indslag i tv, oplever du mennesker, som gør eller siger noget, der sender et signal om, hvem de er.

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.body
Det danske arbejdsmarked er unikt. Siden septemberforliget i 1899 har det været sådan, at arbejdsgiverne har ret til at lede og fordele arbejdet, mens fagforeningerne kan indgå aftaler om løn- og arbejdsforhold.

# data[].attributes.attachment_link.title
Arbejdsmarkedet | EMU Danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Det danske arbejdsmarked er unikt. Siden septemberforliget i 1899 har det været sådan, at arbejdsgiverne har ret til at lede og fordele arbejdet, mens fagforeningerne kan indgå aftaler om løn- og arbejdsforhold. Dette tema handler om arbejdsmarkedets parter og er tænkt som et forslag til et undervisningsforløb.

# data[].attributes.body
Vi er opdraget til at synes, at det er vigtigt at have et arbejde. Når man møder et fremmed menneske, er det ofte folks arbejde, som man først spørger ind til.

# data[].attributes.body
Hvilken slags job drømmer du om at have i fremtiden? Dit fremtidige job afhænger til dels af, hvilken uddannelse du vælger. Dit valg af uddannelse afhænger af, hvad du interesserer dig for og er god til. Men det er også en god ide at vide noget om, hvilke erhverv der er i Danmark i dag, og hvordan fremtidens jobmarked udvikler sig.

# data[].attributes.attachment_link.title
samfundsfag.gyldendal.dk | JOBS I DANMARK

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.body
De fleste vil betegne den økonomiske udvikling som god, hvis de har penge på lommen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hovedmålet for økonomien er først og fremmest at opnå høj velstand for borgerne i samfundet. Politikerne skal dog indfri en række økonomiske målsætninger, før man kan tale om, at samfundet har en god økonomi.

# data[].attributes.body
Økonomien og økonomerne har erobret dagsordenen de seneste år, men forstår almindelige dødelige mennesker egentlig, hvad økonomi er?

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du nyheder fra DR og alle vores TV og Radio kanaler live og on demand - når du har lyst.

# data[].attributes.body
Ordet velfærd udspringer af det gamle udtryk “at fare vel”, hvilket betyder ”at have det godt”.

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.body
Globaliseringen binder lande, mennesker og virksomheder tæt sammen. Man taler om, at vi lever i en "global landsby", fordi afstande har mistet betydning

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.body
Hvis alle havde penge nok til at kunne købe alt, hvad de ønsker sig, og hvis samfundet havde penge nok til at bygge nye skoler og hospitaler i alle byer, ville økonomi slet ikke være noget, man diskuterede. Økonomi er kun interessant at tale om, fordi vi ikke kan få alle vores ønsker opfyldt.

# data[].attributes.attachment_link.title
samfundsfag.gyldendal.dk | TJEK PÅ ØKONOMIEN

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.body
Nogle mennesker arbejder rigtig meget og har aldrig rigtig fri. Andre går hjem og holder helt fri, når de ikke er på arbejde. Det skyldes, at vores arbejdsvilkår er forskellige, og det hænger uløseligt sammen med, hvordan vi lever vores liv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nogle mennesker arbejder rigtig meget og har aldrig rigtig fri. Andre går hjem og holder helt fri, når de ikke er på arbejde. Det skyldes, at vores arbejdsvilkår er forskellige, og det hænger uløseligt sammen med, hvordan vi lever vores liv.

# data[].attributes.body
Du kommer måske til at arbejde indtil du er 70 år eller ældre, fordi pensionsalderen stiger i fremtiden. Men hvilken rolle kommer arbejdet til at spille i dit liv, og hvor meget tid bliver der til venner, familie og fritidsinteresser?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du kommer måske til at arbejde indtil du er 70 år eller ældre, fordi pensionsalderen stiger i fremtiden. Men hvilken rolle kommer arbejdet til at spille i dit liv, og hvor meget tid bliver der til venner, familie og fritidsinteresser?

Det er der ikke ét endegyldigt svar på. Der er mange forskellige måder at indrette sig liv på, og i fremtiden kommer der måske endnu flere valgmuligheder. Men I dag taler man om tre overordnede livsformer:

Når jeg bliver gammel

Fremtiden er langt væk - og lige nu er du udødelig - men en dag bliver du gammel. Hvordan ser samfundet og dit liv ud til den tid? Det kan være svært at spå om. Men ved at se klip og læse om at være gammel i fortiden og nutiden og se på forudsigelser om fremtiden bliver du rustet til at bygge din egen fremtid. Se først klipsamlingen 'Når jeg bliver gammel', hvor fem ældre fortælle om at være gammel i dag.

Den selvstændige livsform

Folk, der har deres egen virksomhed, lever den selvstændige livsform. Det kan være en landmand eller butiksejer. De hylder friheden, og er deres egen chef.

Der ikke noget skarpt skel mellem arbejde og fritid for den selvstændige, og hele familien er i større eller mindre grad involveret i driften af virksomheden.

Det er virksomheden, der er livsprojektet for den selvstændige. Formålet er altså at sikre virksomhedens overlevelse. Jo hårdere man arbejder, jo større chance er der for, at virksomheden vokser. Derfor arbejder den selvstændige ofte en del mere end 37 timer om ugen.

Lønmodtager livsformen

En lønmodtager har et 37-timers job, og arbejder helst ikke mere end det. I den første del af 1900-tallet var en større del af danskerne lønmodtagere end i dag. Dengang arbejdede mange danskere nemlig på fabrik og lignende, og det er et klassisk lønmodtagerjob.

Arbejde og fritid er skarpt opdelt, og arbejdet er noget, der skal overstås, så man kan holde fri. Man arbejder for at leve og have råd til villa, volvo og vovhund.

Som lønmodtager behøver man altså ikke at brænde for sit job. Lønmodtageren realiserer nemlig ikke sig selv på jobbet, men derimod gennem sine fritidsinteresser og prioriterer også familien højt.

Den karrierebundne livsform

Den karrierebundne livsform er den mest udbredte i dagens Danmark. Karrieremennesker arbejder gerne mere end 37 timer, arbejder over og tager arbejdet med hjem.

Det er arbejdet, der i fokus - man realiserer sig selv gennem sit arbejde, og man er sin arbejdsidentitet.

For eksempel er noget af det første, voksne spørger hinanden om, når de møder nye mennesker: "Hvad laver du så til daglig?" Det er altså arbejdet, der fortæller, hvem man er.

Fritid og familieliv kommer i anden række for karrieremennesket. Man brænder for sit job, og målet er at få en succesfuld karriere.

Fremtidens livsformer

Nogle forskere taler om "det grænseløse arbejde", hvor man stadig er online på arbejdet i fritiden på sin smartphone, som er koblet op til arbejdsmailen.

Men man kan også se en modreaktion, hvor det gælder om at være til stede i nuet og ikke tjekke arbejdsmailen, når man er på café med vennerne.

I dag oplever mange børn og unge også, at deres forældre arbejder meget. Derfor vil de måske vende sig mod den tendens, når de selv bliver ældre og i stedet bruge mere tid på deres venner og familie.

En tredje mulighed er, at arbejde og fritid smelter sammen. Man tjekker Facebook, ser sjove klip på YouTube og er social med kollegerne. Til gengæld bruger man fritiden på at tage kurser eller læse bøger om det, man arbejder med - fordi jobbet også er en interesse.
Kilde: Thomas Højrups tre dominerende livsformer, Det glemte folk 1983

# data[].attributes.attachment_link.description
Du kommer måske til at arbejde indtil du er 70 år eller ældre, fordi pensionsalderen stiger i fremtiden. Men hvilken rolle kommer arbejdet til at spille i dit liv, og hvor meget tid bliver der til venner, familie og fritidsinteresser? Det er der ikke ét endegyldigt svar på.

# data[].attributes.body
Generelt siger man, at hvis befolkningen har gode levevilkår, så har man et godt samfund. Danskernes levevilkår er i dag blandt de bedste i verden, men nye udfordringer melder sig hele tiden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Generelt siger man, at hvis befolkningen har gode levevilkår, så har man et godt samfund. Danskernes levevilkår er i dag blandt de bedste i verden, men nye udfordringer melder sig hele tiden.

# data[].attributes.body
Snakken om trivsel er en del af hverdagen i skolen, men hvad er trivsel og hvorfor er den så vigtig?

# data[].attributes.attachment_link.description
Pauserne kan være et frirum, hvor der er tid til at snakke sammen om løst og fast, hvor tiden flyver afsted. Men pauserne kan også være triste, ensomme og meget lange - måske endda uoverskuelige for nogen.

# data[].attributes.body
Vi skal have den rigtige krop, den rigtige uddannelse, det rigtige arbejde og de rigtige ting for at kunne leve det gode liv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indledning
Udtrykket 'det gode liv' er i de senere år næsten blevet synonymt med 'det rigtige liv'. Vi skal have den rigtige krop, den rigtige uddannelse, det rigtige arbejde og de rigtige ting for at kunne leve det gode liv. Jagten på et godt liv er ikke noget nyt; historisk set har mennesket altid stræbt efter bedre vilkår og et bedre liv, men hvordan er forestillingen om det gode liv gået fra at være baseret på nøjsomme og dydige, kristne værdier til en tilværelse præget af stort personligt forbrug, økologi og højt uddannelsesniveau?

Det gode liv i Danmarks historie

Hvad betød religion i middelalderen?

I Danmark har kirken og staten historisk været tæt forbundne. Det betyder, at mange af de kristne værdier stadig ligger tæt op ad de danske samfundsværdier. I Danmark er kirke og stat stadig ikke adskilt, og der er for eksempel stadig gudstjeneste i Folketinget i forbindelse med Folketingets åbning, ligesom det forventes, at statsoverhovedet bekender sig til den evangelisk-lutherske tro, som den danske folkekirke bygger på. Disse værdier kan dog i høj grad spores længere tilbage til middelalderen, hvor den katolske kirke dominerede i Danmark. Kirkens fremmeste opgave på det tidspunkt var at bekæmpe synd og syndere, og efter en overenskomst mellem kongen og kirken havde bisperne magt til at påvirke en lang række forhold alt efter, om de fandt dem syndige eller ej. I senmiddelalderen fyldte kirken ikke bare i samfundsopbygningen, den fyldte også meget i dagliglivet.

Den katolske kirke talte dengang dunder om synd og skærsild, og havde man syndet, kunne man blive bandlyst fra kirken og dermed en stor del af sit sociale liv. Både samfund og kirke dikterede det gode liv, og der var en veldefineret ramme for, hvad der var godt, og hvad der var syndigt. Det gode liv handlede altså om at holde sig på dydens smalle sti, være i pagt med Gud og ikke foretage sig noget, der kunne opfattes som syndigt af ikke bare kirken, men også det omgivende samfund.

Hvad skete der efter reformationen?

Med reformationen i senmiddelalderen blev opgøret med den katolske kirke en realitet - også i det danske kirkevæsen. Christian d. 3. placerede kirken under kongedømmet, indførte luthersk teologi og brød endeligt med den katolske kirke i 1536. Men det betød ikke, at religion fyldte mindre i den enkeltes liv eller i samfundets normer. Religion var stadig forklaringen på alt fra fremgang til sygdom og ulykke, og lovgivningen tog mange steder højde for, hvad der stod i bibelen. Efter reformationen indførte Christian d. 4. en meget striks fortolkning af den lutherske kirkes lære, og der blev indført love, der rakte helt ind i det private hverdagsliv. Blandt andet blev der lovgivet om seksuallivet, sådan at utroskab kunne straffes langt hårdere end før i overensstemmelse med bibelen.
I dag kan man stadig se spor af disse lovtiltag. I den danske lovgivning står der, jf. Bekendtgørelse af lov om ægteskabs indgåelse og opløsning, §33 (se kilder): "En ægtefælle har ret til skilsmisse, når den anden ægtefælle har været utro eller har deltaget i et lignende seksuelt forhold."

Den nye, strenge lutheranisme blev i 1700-tallet afløst af den såkaldte pietisme, hvor religionen i langt højere grad kom til at handle om den enkeltes forhold til Gud. Pietismen blev grundlæggende for folkekirkens fortolkning af kristendommen i dag. Det handler i høj grad om det individuelle forhold til religionen og kirken, selv om mange af vores traditioner, love og andre samfundsforhold stadig er dem, der stammer fra folkekirken og kristendommen. Den enkeltes frihed til selv at bestemme, hvordan man vil forsøge at realisere det gode liv, blev der først sat international standard for i 1948, da FN vedtog Verdenserklæringen om menneskerettigheder.

Hvad betød industrialiseringen?

I den sidste halvdel af 1800-tallet skete der store omvæltninger i Danmark og resten af Europa. I takt med at befolkningstallet voksede, opstod der større krav til produktionen af mad, tøj, byggemidler og værktøj. Flere fabrikker skød op i byerne, og i forlængelse af dampmaskinens opfindelse blev produktionen standardiseret og sat på samlebånd. Masseproduktion og flere fabrikker betød også flere jobs i byerne, mens der samtidig var udbredt fattigdom og mangel på arbejde på landet. Det fik mange til at forlade landområderne og søge ind mod byerne i håb om at få et bedre liv med fast arbejde og bedre vilkår. Mødet med maskinerne og arbejdslivet på fabrikkerne var dog en stor omvæltning for mange af de nye industriarbejdere.

Hvor arbejdet på landet fulgte dagen og årets gang, var arbejdet på fabrikken det samme dag efter dag: 11 timer, seks dage om ugen stod de ved larmende maskiner. Ansættelserne var usikre, arbejdsforholdene farlige og lønnen ofte dårlig. Det øgede befolkningspres gjorde, at industriarbejderne måtte rykke tæt sammen i byens boligejendomme, og det var ikke unormalt at bo på loftsrum, i kælderrum eller flere familier i en toværelses lejlighed.
Industrialiseringen byttede rundt på forholdet mellem land og by, så flertallet af befolkningen nu boede i byområder, sådan som det også er i dag.

Hvilke elementer i det gode liv fulgte med industrialiseringen?

Trods de på mange måder barske vilkår i byens arbejderkvarterer bragte industrialiseringen rigtig mange af de goder med sig, som vi kender fra det moderne samfund i dag. Det barske liv med underernæring, sygdom og opslidning blev reduceret kraftigt. De mange industriarbejdere organiserede sig i fagforeninger og lagde de første sten til den danske model med Septemberforliget, - den første af sin slags i verden og den model, der stadig sætter rammen for arbejdsmarkedet i Danmark. Fagforeningerne vandt også kampen om børnearbejde på fabrikkerne og døgnets inddeling med '8 timers arbejde, 8 times fritid og 8 timers hvile', hvilket førte til markant forbedrede vilkår for de mange arbejdere, der hidtil ikke havde haft nogen rettigheder. Andre initiativer blev også iværksat som følge af industrialiseringen, blandt andet begyndte man at ombygge byerne, så der blev mere plads, lys og luft. I København og mange andre provinsbyer blev der kloakeret og indlagt vand og gas i husene. Alt i alt forbedredes levestandarden blandt folk i byerne.

Hvordan har velfærdsstaten skabt mulighed for at realisere det gode liv?

Danmark er kendt for at være en velfærdsstat. Velfærdsstaten er den politiske ramme, som skal give alle borgere lige muligheder og lige adgang til forskellige ydelser. Velfærdsstaten blev for alvor etableret i Danmark i 1960'erne, hvor adgang til sygehuse, uddannelser og folkepension blev indført for alle. Velfærdstanken bygger på, at staten har et ansvar for, at dets borgere lykkes. Det er statens opgave at give borgerne mulighed for at få et godt liv, uanset hvilken social og økonomisk baggrund de har. Det betyder blandt andet, at man i Danmark kan tage en uddannelse gratis og få SU undervejs, at man kan få dagpenge, hvis man er uden job, og at man kan blive behandlet på sygehusene uden at betale for behandlingen.

Hovedtesen er, at jo bedre borgerne har det, jo bedre går det for samfundet som helhed. Men det stiller også store krav til staten. Den danske velfærdssystem er altså et privilegium, som mange andre landes borgere ikke har. I lande som for eksempel USA er den enkelte borger meget mere afhængig af en god privatøkonomi for at opnå uddannelse, lægebehandling og pensionsopsparing. Velfærdsstaten tilbyder optimalt set borgerne tryghed og bedre levevilkår ved at tilbyde de ydelser, som før kun har været bedrestillede forundt.

Hvilken kritik er der blevet rettet mod velfærdsstaten som ramme om 'det gode liv'?

I de senere år har velfærdsstaten været til debat herhjemme. For har vi overhovedet råd til at sikre alle i samfundet? Flere forskere mener, at tiden er løbet fra den oprindelige velfærdsstatstanke, og at hele systemet skal genopfindes, hvis vi fortsat skal have velfærden som sikkerhedsnet under et godt og lige liv. Blandt andet har professor Jørn Henrik Petersen fra Center for Velfærdsstatsforskning på Syddansk Universitet påpeget, at solidariteten og fællesskabet er forsvundet, at vi er blevet mere egoistiske, og at vi opfører os som kunder i velfærdssystemet, ikke som brugere, ifølge artiklen "Forskere efterlyser ny form for solidaritet" i Dagbladet Information (se kilder).

Andre har sat spørgsmålstegn ved, om vi overhovedet skal have en velfærdsstat. I 2007 skabte daværende redaktør på netavisen 180Grader og nuværende medlem af Liberal Alliance, Ole Birk Olesen, debat med sin kronik "Velfærdsstaten er en taberstat", hvor han argumenterede for, at velfærdsstaten holdt sociale tabere, misbrugere og kriminelle fast i deres miljø, fordi velfærdssamfundet var så lukrativt, at 'taberne' ikke havde noget reelt incitament til at forsøge at komme ud af disse miljøer. "Jo mere lukrativ man gjorde hjælpen til de offentligt forsørgede, jo mindre blev den sociale deroute opfattet som en social deroute, og jo færre havde motivation til at komme ud af den," skrev Ole Birk Olesen i kronikken "Velfærdsstaten er en taberfabrik" i Politiken (se kilder).

Både politikere og forskere har kritiseret velfærdsstaten med det argument, at velfærd kan minimere det personlige initiativ til et godt liv, succes og velstand.

Kampen for det gode liv

Hvad er idealet for det gode liv i dag?

Gennem 00'erne er jagten på det gode liv blevet intensiveret i den vestlige verden. Det er ikke længere religiøse dogmer og moralforskrifter og velfærdssamfundets ideal om medborgerskab, der er dominerende i forestillingen om det gode liv, og hvordan den enkelte kan realisere det. I stedet fylder en succesfuld erhvervskarriere, et harmonisk familieliv og en sund krop mere i forestillingen om det gode liv. Det er i mange miljøer blevet socialt uacceptabelt at ryge, være overvægtig og være uuddannet, og staten griber længere ind i den private sfære end tidligere med lovgivning og forbud, der skal puffe os i retning af det gode liv, forstået som et liv som sunde borgere, der er innovative, effektive og samtidig i mental balance.

I løbet af 00'erne blev det for eksempel forbudt at ryge på offentlige steder, der blev opsat mål for uddannelsesrater, sundhedsbølgen kom væltende, og det gode liv kom til at handle om mere end at være en god medborger - eller en god kristen. Det gode liv er altså blevet sat på en ny formel, og der er opstået nye samfundsbestemte parametre til at måle, om man har et godt liv eller ej - til afløsning for fortidens kristne normer og velfærdsstatens medborgerideal.

Hvorfor fylder sundhed så meget i forestillingen om det gode liv?

De seneste 60-70 år er overvægt blevet langt mere udbredt i befolkningen end før. Forskning peger entydigt på, at socialt dårligt stillede mennesker har større tendens til overvægt, ifølge artiklen "Liberal politik gør folk fede" på Videnskab.dk (se kilder). Overvægt er i manges øjne et tegn på, at man ikke kan tage ansvar for sig selv og sin krop. Medierne omtaler fedme som et samfundsproblem, forskerne peger på fedme som årsag til forringet livskvalitet, og den ene selvhjælpsbog efter den anden lover ikke bare vægttab og sundhed, men også et bedre liv. Der er status i at dyrke motion, spise sundt og økologisk og ad den vej få en flot krop - og dermed et bedre liv. En del forskning sætter desuden lighedstegn mellem motion og kost og en bedre intelligens og et længere liv.

Hvordan udbredes ideen om sundhed?

I 2007 udkom bogen "Kernesund familie - sådan!" (se kilder), der blandt andet opfordrede til mere motion og en kost uden mælk og kulhydrater. Bogen skabte enorm debat herhjemme, hvor etablerede ernæringsforskere afviste mange af rådene i bogen, mens titusindvis af danskere købte bogen og begyndte at følge kostrådene. Senere er forskellige kure, kostoverbevisninger og motion blevet behandlet i medierne, senest Raw Food bevægelsen og Palæokuren, også kendt som stenalderkuren.
Mange af de større mediehuses nyhedssites har løbende artikler om sundhed, for eksempel nyhedskategorien 'Lev nu' på dr.dk/nyheder eller læge Bente Klarlunds brevkasse og klumme i Politiken. Samtidig er programmer om fedme blevet hverdagsunderholdning, det gælder f.eks. "Merethes mave", "Chris og Chokoladefabrikken", "Ekstremt fed" og "Generation XL". En optælling fra 2012 viser, at den andel af programfladen på tv, der handler om mad, er ottedoblet på fem år - det blev til 38 timers tv om mad i 2012 - både sundhedsprogrammer, fedmeprogrammer og madlavningsprogrammer. I forbindelse med undersøgelsen udtalte livsstilsekspert Helle Lundsgaard i artiklen "Fed mad er fedt, men fedme er ufedt" i Dagbladet Information (se kilder): "De fleste i den kreative overklasse er slanke, og for dem er det nødvendigt at vise, at man har selvkontrol. Man ønsker at vise, at man har styr på livet og sin karriere ved at leve sundt, løbe i fritiden, men også spise overskudsagtigt."

Hvilken betydning får debatten om det sunde og gode liv?

Fedme er i mange år blevet behandlet af politikere og forskere som et problem for folkesundheden, og regeringen indførte fra 1. januar 2012 en såkaldt fedtafgift, hvor priserne på slik, chokolade, sodavand og mættet fedt steg. Mange debattører har blæst til kamp mod stigmatiseringen af overvægtige. De tykkes befrielsesfond er blevet dannet som modspil til fedmedebatten under mottoet 'Forskellighed er en ideal kropsstørrelse'. Frontløber og talskvinde fra De tykkes befrielsesfront Elsebeth Søs Hansen har kritiseret, at overvægtige dæmoniseres og udpeges som nogen, der er noget decideret galt med. Hun har i artiklen "Befrielsesfront: Tykke stigmatiseres" på Folkeskolen.dk (se kilder) sagt: "Jeg har ikke noget imod, at man forholder sig til om man spiser sundt eller usundt, selvom det dog også kan være et problem, fordi sundhedsbegrebet nærmest har fået en religiøs status. Men jeg har noget i mod, at man går til angreb mod mennesker med et bestemt udseende." Sociolog og leder af Center for Health Management på CBS, Nanna Mik-Meyer, har flere gange problematiseret, at modellen for det gode liv fortolkes så snævert, at man ikke kan være med, hvis ikke man opfylder sundhedskravene. Hun har i klummen "Sundhedens herredømme" i Psykolog Nyt (se kilder) blandt andet skrevet: "De usunde, og det vil i dag også sige dem med de dårlige liv, (..) finder vi i den gruppe, vi i gamle dage turde kalde socialklasse fire og fem." og "Det er denne gruppe borgere, der antages at leve de dårlige liv, og som det offentlige og private Danmark skal få med på sundhedsvognen."

Hvilke protester har der været imod statens forsøg på at fremme det sunde, gode liv?

I 2005 indførte Sundhedsstyrelsen en lov, der gjorde det muligt for cafeer, barer og restauranter at til- eller fravælge røg, og i 2007 blev der indført et decideret forbud. Det blev forbudt at ryge på offentlige steder, DSB nedlagde rygerkupeerne, og mange barer måtte fjerne askebægerne. Debatten rasede. Kunne staten tillade sig at gribe ind i privatlivets valg på den måde? Mens politikerne forsvarede lovgivningen med henvisning til, at de ønskede at fremme folkesundheden, iværksatte sangeren Kim Larsen en stor kampagne under sloganet 'Gesundheit macht frei', hvor han, med slet skjult reference til det formynderiske Nazi-Tyskland, forsvarede den enkeltes ret til at vælge cigaretterne til eller fra, ifølge artiklen "Kim Larsen til kamp mod tvungen ikke-rygning" i Politiken (se kilder).

Senere har mulige forbud bevæget sig tættere på den enkeltes valgfrihed med debatemner som, hvorvidt man må ryge i sit eget hjem, på gaden eller i sin frokostpause. Sidstnævnte blev en realitet i august 2012, da Aarhus Kommune indførte et totalforbud mod rygning for alle kommunens ansatte i arbejdstiden. Det medførte endnu en diskussion om, hvorvidt staten skal blande sig i den enkeltes sundhed og livskvalitet. Blandt andet sagde filosof og tidligere lektor ved Danmarks Pædagogiske Universitetsskole Arno Viktor Nielsen i artiklen "Debattør om rygeforbud: Vi må æde og ryge os selv ihjel hvis vi vil" til Dr.dk/nyheder (se kilder): "Vi har lov til at æde og ryge os ihjel, og det skal staten ikke blande sig i. De må gerne vejlede os. Men det er jo små-fascisme, hvis en stat går ind og truer folk til at leve på en bestemt måde."

Hvordan og hvorfor indgår uddannelse i forestillingen om det gode liv?

I 2010 vedtog den daværende regering en målsætning om, at 95 procent af alle unge skal have en ungdomsuddannelse, og 50 procent af en ungdomsårgang skal have en universitetsuddannelse. Politikerne ville have de unge hurtigere gennem studiet og kom med forslag om, at man kunne gange sit gennemsnit med 1,08 og samtidig score en SU-bonus, hvis man påbegyndte en uddannelse inden for to år efter afsluttet ungdomsuddannelse, at man skulle afskaffe de to sidste SU-år, at der skulle indføres et tredje semester, og at specialeperioden skulle begrænses. Fælles for alle forslagene var og er, at målet er at få de studerende hurtigere igennem studiet og ud på arbejdsmarkedet.

Den øgede interesse i, at så mange danskere som muligt skal være så uddannede som muligt, opstod op gennem 00'erne, da politikere fastslog, at Danmark skulle leve af viden og innovation, mens den mere traditionelle industriproduktion nu måtte henlægges til fattigere lande. For at kunne leve af viden og innovation skulle Danmark imidlertid have flere højtuddannede, som desuden skulle fortsætte med at dygtiggøre sig hele livet ved hjælp af efteruddannelse og lign.
Politikernes ønske om, at veluddannede borgere skal bidrage til den økonomiske vækst stemmer fint overens med det faktum, at de højtuddannede på en del områder har lettere ved at realisere den fremherskende forestilling om det gode liv. Mennesker med mellemlange og længerevarende uddannelser har langt større chance end andre for at få en karriere med god løn, og de lever gennemsnitligt sundere og længere og er mere ressourcestærke end de, der har en kort uddannelse eller slet ingen. At være uuddannet er derimod generelt lig med at have lav status, og der er en klar sammenhæng mellem lav uddannelse og dårligere sundhed og kortere levetid end gennemsnittet. Med andre ord er der en tendens til, at dem uden eller med korte uddannelser lever et liv langt fra idealet om det gode liv.

Hvorfor er det vigtigt at have et godt arbejdsliv?

Årsagerne til, at vi arbejder, har ændret sig gennem tiden. Vi arbejder ikke længere primært for at kunne klare dagen og vejen, men også for at få mening i livet, og det er på jobbet, man udfolder sig kreativt og sætter mål for sig selv. Vi vil gerne selv vælge vores profession, og arbejdet er med til at skabe vores identitet og selvbillede, jf. artiklen "Hvorfor arbejder vi egentlig?" i Atlas Magasin (se kilder). Et godt arbejde er en del af et godt liv, og vi bruger en stor del af livet på at arbejde.

Men arbejdsløsheden har været stigende i Danmark, og der var 160.200 ledige i januar 2013. En undersøgelse foretaget for Min A-kasse i 2013 viser, at mange arbejdsløse føler, de bliver gjort ansvarlige for finanskrisen, beskyldt for at være dovne og for selv at være skyld i deres arbejdsløshed. Er man arbejdsløs, hører man med andre ord til den gruppe af mennesker, der mangler noget i forhold til idealet om et godt liv. Arbejdsløse fylder meget i debatten, og blandt andre politikeren Joachim B. Olsen (Liberal Alliance) har gjort sig bemærket med hårde udfald mod arbejdsløse. I programmet 'Debatten' på DR2 sagde han ifølge artiklen "Joachim B. til arbejdsløs: Du er for slap" på Dr.dk/nyheder (se kilder) følgende til en arbejdsløs telesystemtekniker: "Nu er det bare sådan, at du er på overførselsindkomst og du lever af andre folks penge. Og derfor kan du ikke tillade dig at være kræsen. Så kan du ikke tillade dig at sige, at du ikke vil flytte derhen hvor der er jobs, hvis du VIL arbejde inden for dit felt. Det er simpelthen en slap holdning."

Politisk kommentator og ekstern lektor ved RUC Rasmus Jønsson har kaldt det for 'offentlig spanking', når politikere sætter arbejdsløse i bås som dovne og for snobbede til at tage de ledige jobs, som ligger udenfor deres uddannelsesfelt.

Danske forskere har påvist, at ledige har 11 gange så stor risiko for at blive deprimerede, og det er der en grund til. En rapport fra EU's arbejdsmarkedsanalyseinstitut i 2010 viste ifølge artiklen "Vi er mere glade på jobbet end derhjemme" på Videnskab.dk (se kilder), at de fleste af os er mest tilfredse på jobbet, fordi det er der, vi høster mest anerkendelse. Samtidig viste undersøgelsen, at folk, der har et arbejde, er mere lykkelige end ledige.

# data[].attributes.attachment_link.description
Udtrykket 'det gode liv' er i de senere år næsten blevet synonymt med 'det rigtige liv'. Vi skal have den rigtige krop, den rigtige uddannelse, det rigtige arbejde og de rigtige ting for at kunne leve det gode liv. ...

# data[].attributes.body
Er det gode liv i middelalderen det samme som det gode liv i dag? Tal om, hvad et godt liv er.

# data[].attributes.attachment_link.description
Er det gode liv i middelalderen det samme som det gode liv i dag? Tal om, hvad et godt liv er.

# data[].attributes.body
Blandt filosofi-forskere er der uenighed om, hvordan vi får et godt liv. Nogle mener, at du selv må finde ud af, hvordan du får det godt. Andre, at vi alle skal leve op til nogle særlige ’dyder’.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du er i live. Hvis ikke, er det virkelig bizart, at du læser det her.

Når nu du har erfaring med livet, har du sikkert også lagt mærke til, at nogle mennesker beklager sig over det, mens andre er svært tilfredse.

Det kunne tyde på, at nogen mennesker lever bedre liv end andre - men hvorfor gør de i grunden det? I øjeblikket arbejder filosoffer på at finde ud af, hvordan vi får det gode liv. Men de har svært ved at blive enige.

"Inden for filosofien er der i hvert fald to fremtrædende tilgange til spørgsmålet. Den dydsetiske tilgang, som jeg forsker i. Og så Kirkegaard-traditionen, hvor det gode liv afhænger af, hvordan det enkelte menneske forholder sig til sit eget liv," fortæller filosofi-forsker Anne-Marie Christiansen, lektor ved Institut for Kulturvidenskaber, Syddansk Universitet.

Det gode menneske er dydigt

Anne-Marie Christiansen forsker i, hvordan vi kan få et godt liv. Hun vurderer, at filosoffen Aristoteles fandt hemmeligheden bag det gode liv for 2.350 år siden. Han mente, at vi får et godt liv, hvis vi er gode mennesker.

Når man vurderer, at dét er kernen i det gode liv, bekender man sig til den filosofiske tradition, der hedder 'dydsetik'. I den tager filosofferne udgangspunkt i de flere tusinde år gamle ord 'dyder' og 'laster'.

"Det gode menneske har dyder og ikke laster. Dyder er det samme som gode karaktertræk. Det kunne være mod, ærlighed, omsorg og retfærdighedssans."

"Ifølge dydsetikken bliver du et godt, moralsk menneske, hvis du lever op til dyderne. Samtidig får du også et godt liv, forstået som 'et vellykket liv' - det liv, man godt vil have," siger Anne-Marie Christiansen.

Du skal være dydig for at have et godt liv

Dydsetikkens pointe er ganske simpel:

Hvis man for eksempel slet ikke har dyden 'mod', får man ikke sine projekter til at lykkes. Så giver man op, når man bliver bange eller kommer i tvivl. Det gør det svært at bestige et bjerg eller gennemføre en uddannelse.

En dyd som 'ærlighed' er nødvendig, hvis du vil have venskaber og kærlighedsforhold til at fungere. Hvis du er uærlig, tør ingen knytte tætte bånd til dig - og så bliver du et ensomt og ulykkeligt menneske.

Du skal have 'retfærdighedssans' for at kunne fungere sammen med andre mennesker. Hvis du har den last, at du er uretfærdig, bliver folk uenige med dig, og du får fjender.

Erfaringen viser, at dyder giver det gode liv

Men er det virkelig rigtigt, at dydige mennesker har de bedste liv?

Det er nok umuligt at bevise direkte. Men mens mange klager over deres laster, er der kun få, der klager over deres gode karaktertræk. Og samtidig er det påfaldende, at forældres børneopdragelse typisk er formet af idéen om, at dydige mennesker har de bedste liv.

"Et af dydsetikernes bedste argumenter tager udgangspunkt i børneopdragelse. Forældre opdrager deres børn til at blive gode, dydige mennesker."

"De siger ikke: 'Peter, du skal kun være ærlig, hvis det kan betale sig. Hvis ingen opdager, du snyder, så er det ok, at du gør det'."

"De fleste siger derimod: 'Du skal generelt være ærlig og gavmild - også selvom det ikke kan betale sig for dig'. Det er, fordi vi voksne af erfaring ved, at det er det giver det bedste liv," vurderer Anne-Marie Christiansen.

Kritik: Hvad med de modige anti-nazister?

Det lyder alt sammen meget fornuftigt. Men det er også nemt at kritisere. Historien er i hvert fald fuld af eksempler på dydige mennesker, der er kommet voldsomt galt af sted.

For eksempel blev modstandskæmperne under 2. verdenskrig dræbt af nazisterne, fordi de var modige. Og Nielson Mandela sad i fængsel i Sydafrika i årtier, fordi han havde en stærk retfærdighedssans. Han mente, at hvide og sorte skulle have lige rettigheder.

Den kritik svarer Anne-Marie Christiansen på:

"Man må forstå, der ikke er nogen garanti for, at et dydigt menneske får et godt liv."

"Man kan sammenligne det med sundhedsrådene - man siger, at sundhed er en del af det gode liv. Sundhedsrådene er, at man skal spise varieret og dyrke motion. Det betyder ikke, at du er sikker på at få et liv uden sygdom, hvis du gør det. Men det er vores bedste bud!"

"På samme måde er dyderne vores bedste bud på, hvordan man får et vellykket liv. Hvis du er ærlig, generøs og modig, er der større chancer for, at dit liv bliver vellykket," siger Anne-Marie Christiansen.

Dydsetik virker umoderne

De tanker, som Anne-Marie Christiansen forsker i, er flere tusinde år gamle. Den græske filosof Aristoteles gik ud fra, at der findes nogle dyder, som alle mennesker kan blive enige om er gode - for eksempel mod og gavmildhed.

I dag virker Aristoteles' tanker måske lidt umoderne. Han havde nemlig en anderledes tilgang til 'det gode liv' end den, der er hot i øjeblikket. Han vurderede, at vejen til det gode liv faktisk ligger fast på forhånd.

I disse år forsøger de fleste af os derimod - hver især - at finde vores egne unikke veje til det gode liv. Mange mennesker læser således selvhjælpsbøger og biografier for at få ideer til, hvordan de skal leve deres eget, unikke, gode liv.

Dydsetikken er derfor et alternativ til den mest almindelige måde at jage det gode liv:

I dag forsøger selvhjælpsbøger og coaches at hjælpe dig med, hvordan du som individ kan finde frem til præcis dét, der giver præcis dig et godt liv. Det er en tradition, der er inspireret af filosoffen Søren Kirkegaard og den såkaldte 'eksistentialisme'.

Dydsetikken siger derimod, at du faktisk ikke behøver bruge kræfter på at lede efter det, der gør dit liv godt. Det bedste bud på, hvordan alle mennesker får et godt liv, er allerede fundet: Du skal følge dyderne.

Folkekirken har skubbet dydsetikken ud

Men dydsetikken og dens dyder er nærmest glemt i dagens Danmark. Det fortæller Videnskabelig assistent ved Filosofi, Aarhus Universitet, Matias Møl Dalsgaard. Han har også en forklaring på, hvorfor det er gået sådan.

Matias Møl Dalsgaard forsker i, hvordan danskernes livssyn er blevet påvirket af, at vi er vokset op i en protestantisk kultur. Og han fortæller, at protestantiske præster - og teologer som Søren Kirkegaard - altid har bekæmpet dydsetikken.

"Protestantismen har historisk formuleret sig i modsætning til dydsetikken. Dydsetikken er nemlig grundstammen i den katolske kirkes etik. Hvis man som katolik følger dyderne, er man et godt menneske."

"Lutherdommen mener ikke, at der findes bestemte gerninger, der i sig selv er særligt gode - og som kan frelse os. Det gode liv handler ikke om at udleve bestemte dyder. Der findes ikke på samme måde guidelines for, hvordan man skal leve livet - det må man selv finde ud af," siger Matias Møl Dalsgaard.

De tanker er en vigtig del af det fælles udgangspunkt for alle Folkekirkens præster. Men nogle af dem, der holder hårdest på idéerne, er de såkaldte Tidehvervspræster. De tæller blandt andre de kendte debattører og politikere Søren Krarup og Jesper Langballe.

I dag skal vi selv finde det gode liv

Vi danskere lever i en luthersk-protestantisk kultur, der er påvirket af Folkekirkens kristendom. Det tvinger os til selv at finde ud af, hvad vi hver især mener, er det gode liv. Og det kan både være godt og skidt.

"Man efterlader potentielt mennesket i et temmelig tomt rum, hvor der er en masse usikkerhed og tvivl. Men samtidig får du også at vide, at du kan ændre dit liv uden at skulle leve op til nogle særlige regler eller dyder."

"Hvis du lever et elendigt liv, er spørgsmålet ikke bare, hvordan du bliver glad alligevel. Som luthersk protestant kan du spørge dig selv: Hvordan arbejder jeg for at indrette mig bedre i det her liv - uden på forhånd at vide, hvad jeg skal arbejde hen imod?"

"I modsætning til dydsetikkens anbefalinger må du selv erfare, hvordan du lever rigtigt og gøre det, som er din opgave i livet," siger Matias Møl Dalsgaard.

Dydsetikken vil skabe bedre samfund

Anne-Marie Christiansen er enig i, at vi lever i et samfund, hvor vi helt alene skal finde ud af, hvordan vi får det gode liv. Men hun vurderer, at dydsetikken kan hjælpe os, så vi ikke famler i blinde.

"I øjeblikket har vi en meget individualiseret opfattelse af, hvordan vi finder det gode liv - kun 'jeg' kan vide det. Men i virkeligheden er vi dybt afhængige af andre mennesker - og det er dydsetikken opmærksom på."

"På det nære plan er vi afhængige af vores venskaber og relationer. Men vi er også afhængige af, at det samfund, vi lever i, fungerer, så vi alle får mulighed for at udfolde os. Dydsetikken rejser derfor også et politisk spørgsmål: Hvilket samfund vil vi tillade?"

"Hvis vi skal leve et dydigt liv, kræver det nemlig, at vi indretter et samfund, som gør dét muligt. Samfundet skal for eksempel være indrettet på en måde, så vi ikke behøver at lyve for vores børn, på arbejdet eller til møder. Løgne, der både er til skade for os selv og samfundet som helhed," siger Anne-Marie Christiansen.

Hun vurderer, at dydsetikken netop af den årsag er relevant i dag.

"I øjeblikket er det relevant at forholde sig til Aristoteles, fordi han gør opmærksom på, at det ikke kun handler om, at det enkelte menneske skal lykkes. Vi kan og skal lykkes sammen. Og det kan vi, fordi der findes nogle dyder, som er relevante for alle mennesker," siger Anne-Marie Christiansen.

Hvad mener du?

Forskere er tit uenige om, hvordan vi skal forstå verden. Og det er også tilfældet i den filosofiske diskussion om det gode liv. Men hvad mener du?

Findes der nogle dyder, som vi alle sammen kan læne os op ad, når vi jager det gode liv?

Eller står vi alle sammen helt alene med den opgave, at vi helt selv skal finde ud af, hvad der gør vores liv godt?

# data[].attributes.attachment_link.description
Du er i live. Hvis ikke, er det virkelig bizart, at du læser det her. Når nu du har erfaring med livet, har du sikkert også lagt mærke til, at nogle mennesker beklager sig over det, mens andre er svært tilfredse.