# data[].attributes.body
Teksten siger at børn spiser som deres rolelmodeller. Det vil sige at hvis et barn der ikke kan lide brocolli, sidder med alle sine venner som spiser brocolli, vil det barn også efter lidt begynde at spise brocolli.
- Barnet vil nok blive påvirket til at smage det, men det er ikke ensbetydende med det vil gentage sig andre gange. Det vil måske virke ved de yngre børn, der stadig muligvis stadig er kræsne. Men desto ældre det bliver, bemærker børnene også selv, hvad de kan lide og ikke lide. De spiser nødvendigvis ikke noget de ikke kan lide, bare fordi folk omkring dem gør-

# data[].attributes.body
I en børnehave, hvor der serveres snacks formiddag/eftermiddag kan man inddrage børnene i forberedelsen. Man kan lave det til en slags æstetisk aktivitet, hvor børnene forbereder nogle kreative ting, som frugt, nødder, brød og andet kan pyntes med.

# data[].attributes.body
Spis sammen med dine børn og spis det samme - det sikre at de får varieret mad
Hav faste spisetider.
Skab god stemning ved bordet
Undgå konflikter

# data[].attributes.body
I kapitlet beskrives det at børn skal have medbestemmelse og være en del af processen. De skal være med til at bestemme, hvordan maden høstes, forberedes og spises.

- Korrekt. Generalt er det sådan at hvis børn er inddraget i køkkenet er der også større chance for, at de spiser den mad der bliver lavet.
- I teksten påstår de at hvis børnene har været med til at fange og tilberede det hele, spiser de også det hele. Men det er nødvendigvis ikke korrekt.

# data[].attributes.body
Belønning med tanke

# data[].attributes.body
I en børnehave, hvor der er madordning, kan man som pædagoger inddrage børnene i madlavningen. Man kan sammensætte en gruppe børn på 3-5 stykker, der skal være med til at forberede maden. Herunder kan man, indenfor bestemte rammer, lade børnene vælge deres egne ingredienser,

# data[].attributes.body
- Metoden kan godt bruges hvis man skal have et barn til at lære og spise noget de ikke kan lide.
- Metoden er meget tidskrævende og det kan derfor være svært at bruge den hele tiden.
- Det kan også godt gå hen og blive for meget leg i det, så man kommer til at pjatte med maden og glemmer at spise.
- Det kan ødelægge måltidssituationen, ved at der er for meget fokus på legen.

# data[].attributes.body
flere farver, former og varianter

# data[].attributes.body
- Børn spiser det de kender, hvis de ser noget ukendt, kan det opsætte en barriere.

- Hvis man prøver at introducere et barn til noget nyt mad, så kan man kombinere det sammen med noget de kender, som de synes smager godt.

- Ved at prøve ny mad, stimulerer man mange sanser. Derfor er det vigtigt at børn fra en tidlig alder kommer i kendskab med en bred variation af madvarer, da det vil hjælpe dem med at spise mere varieret når de bliver ældre.

I pædagogisk praksis:
Man kan lave aktiviteter, hvor man fokusere enten på at smage noget man kender, eller at man smager noget ukendt, og hvis brugeren ikke vil spise det ukendte, kan man prøve at sætte det sammen med noget de kender.

# data[].attributes.body
Lad børnene selv spise i fred uden at sige til dem at de skal spise op.
Lad vær med at befale og sige hvad de ikke må og må.
Se det fra barnets perspektiv.
Børn gør hvad forældre gør og ikke hvad de siger.
Brug den sunde fornuft.
Giv børnene medbestemmelse

# data[].attributes.headline
4. Hvilken slags mad kan dit barn nemt få fat i?

# data[].attributes.subject
4. Hvilken slags mad kan dit barn nemt få fat i?

# data[].attributes.body
- Børn spiser det som de kan få fingrene i, derfor kan man sætte frugt og grønt frem, og gemme de søde sage væk, og måske placere det højt i et skab.

- Det er også vigtigt at det er nemt at spise, for et barn tager for eksempel ikke bare et helt æble, men hvis det er skåret ud, kan de gå og nappe af en skål, og derved spise "the good stuff".

I pædagogisk praksis:
Her skal man fokusere på at gøre det nemt, fx ved at sætte nogle skårede frugter ud på et bord, så børnene nemt kan spise det som er blevet lagt ud.