# data[].attributes.body
I läroplanen står det att

Skolan ska bidra till att elever får en identitet som kan relateras till inte bara det specifikt svenska utan också det nordiska, det europeiska och ytterst det globala . (s.5)
https://www.skolverket.se/om-skolverket/publikationer/visa-enskild-publikation?_xurl_=http%3A%2F%2Fwww5.skolverket.se%2Fwtpub%2Fws%2Fskolbok%2Fwpubext%2Ftrycksak%2FBlob%2Fpdf2705.pdf%3Fk%3D2705

Att arbeta med EU på olika sätt i undervisningen är därför viktigt för att uppfylla detta mål.

# data[].attributes.body
Det jag främst tar med mig från denna kurs är att våga använda nya sätt för lärande. Det finns så mycket material att tillgå bara man letar lite och vidgar sitt tänkande. Det kan  förhoppningsvis göra lärandet roligare för eleverna och jag hoppas att jag får chansen att prova något av det vi pratat om på min nästa VFU. Tänk om jag kunde få tag på en billig variant av VR-glasögon och vilken rolig och givande lektion det skulle bli då!

# data[].attributes.body
Under föreläsningarna om demokrati diskuterade vi medias roll för politiken och demokratin. För att vi ska veta vad våra folkvalda politiker diskuterar och beslutar om så krävs det en öppenhet. Inga beslut kan tas bakom lykta dörrar. Att media rapporterar vad våra politiker gör innebär att vårt demokratiska inflytande växer. Är vi inte nöjda över vad våra representanter gör så kommer det att märkas vid nästa valomgång. Därför är det viktigt att politiken är öppen jämt och inte bara under valperioderna. Skulle media enbart rapportera kring politiken när det är dags för val så röstar medborgarna på det parti de anser är bäst, men vet sedan inte om vallöftena infrias om dörrarna stängs därefter.
Jag hade faktiskt inte reflekterat riktigt över detta innan, utan det har varit något jag tagit för givet, att vi medborgare får veta vad politikerna debatterar om, deras budgetförslag, vad de beslutar och så vidare. Detta är absolut något jag ska lyfta själv i undervisningen.

# data[].attributes.body
Att välja "rätt" läromedel är inte helt enkelt har framkommit under denna kurs. Något annat som uppmärksammats är att alla läromedel faktiskt inte håller bästa kvalitet. Det gäller att vara kritisk även mot de medel som är specifikt gjorda för undervisning. Det jag också tycker att jag fått med mig är att många av de bilder som finns med behöver uppmärksammas för att inte eleverna ska tolka dessa själv utan stöd. Vissa av bilderna är till exempel generaliserade och det är något man borde diskutera. Detta gäller givetvis också textstycken.
När vi analyserade en lärobok för samhällskunskap på gymnasienivå så märkte vi att den var otroligt bred men inte så djupgående. Hela det centrala innehållet för Samhällskunskap 1b behandlades i boken, men då som sagt inte särskilt djupgående inom något område. Detta tyckte vi till en början var en nackdel då det fodrar mycket extramaterial från läraren och även eget ansvar från eleverna att söka kunskap på egen hand. Dock ändrade vi sedan uppfattning. I ett ämne som samhällskunskap blir det problematiskt om läroboken är för djupgående och exemplifierande eftersom samhället hela tiden ändras och boken då lätt kan uppfattas som "gammal". Då är det kanske bättre att enbart ha grunden i läroboken och komplettera med material som är aktuellt för tiden för att på så vis vinna elevernas intresse.

# data[].attributes.body
Nationella prov har fördelen att de leder till ökad likvärdighet då eleverna prövas på samma saker. Nackdelen är, precis som Jönsson och Odenstad beskriver (s. 67-68), att det sedan blir oklart vad läraren ska göra med elevernas resultat. Eftersom provet inte kan testa alla kursmålen går det inte att använda det för att ge en summativ bedömning och eleverna ska dessutom vid flertalet tillfällen få chans till att visa sina kunskaper. Det kan också vara problematiskt att använda det som en formativ bedömning eftersom nationella proven ofta ligger i slutet av kurserna och slutbetyget snart ska sättas (gymnasiet). Det bästa alternativet är troligtvis att använda proven som komplement till den information som du som lärare redan har om elevens kunskaper, anser jag.

# data[].attributes.headline
Praxismodellen (Arevik & Hartzell, s. 129)

# data[].attributes.subject
Praxismodellen (Arevik & Hartzell, s. 129)

# data[].attributes.body
Praxismodellen är något som vi både har diskuterar på lektionstid (13/9) och som också går att läsa om i Areviks och Hartzells bok. Modellen gör ett försök till att se olika aspekter av vår verklighet och hur undervisningen kan ske kring den (s. 135). Som går att se på den bifogade bilden är den uppdelad i tre nivåer. A-nivån handlar om den konkreta upplevelsen i klassrummet eller hos eleverna själva medan C-nivån tvärtom går mot det abstrakta. B-nivån är mer symbolisk och man sätter ord på de konkreta upplevelserna från A-nivån (s. 129).
Mina reflektioner av Praxismodellen är först och främst att det är en väldig komplex modell och även filosofisk om man så vill. När vi själva skulle skapa en undervisningssekvens och "följa" modellen tyckte jag att det var svårt och jag tror att det tar tid för att till 100% få en undervisning som naturligt (och uttalat för mig själv som lärare) tillgodoser alla nivåer. Dock anser jag att det var ändå var ett bra stöd. Vi försökte verkligen utgå från elevernas egna verklighet, för att sedan komma in på kvalitativ fakta och begrepp för att sedan övergå till mer kvantitativ. På så vis får förhoppningsvis eleverna en fördjupad begreppskunskap.

# data[].attributes.body
Till begreppsinlärning kan man koppla det som står i centralt innehåll för Samhällskunskap 1b:

Samhällsvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder i samband med undersökningar av samhällsfrågor och samhällsförhållanden
₍https://www.skolverket.se/laroplaner-amnen-och-kurser/gymnasieutbildning/gymnasieskola/sam₎

För att uppnå detta mål krävs en fördjupad begreppskunskap för att eleven ska kunna applicera sina kunskaper i olika sammanhang eftersom att samhällsfrågor innefattar frågor i olika sammanhang. Generellt krävs det stor kunskap om begrepp för att klara de flesta av samhällsämnet mål då de alla innehåller begrepp specifika för just sitt mål. Frågan jag ställer mig är då vad skillnaden är på "samhällsvetenskapliga begrepp" och till exempel "försörjning, tillväxt, resursfördelning" som är begrepp som finns med under det centrala innehållet för Samhällsekonomi.

# data[].attributes.body
En viktig aspekt inom begreppsinlärning som Arevik och Hartzell (2014) lyfter är skillnaden mellan det som de kallar för begreppsligt djup och memoreringskunskap. Kunskap med begreppsligt djup innebär att den är meningsbärande i ett sammanhang och även står i relation till andra sammanhang. Memoreringskunskap å andra sidan som namnet tyder på, kunskap vi lärt oss utantill men kanske inte kan använda oss av (s. 18-19). Detta kan kopplas till critical litteracy. För att klara av dagens informationssamhälle och medias påtryckningar krävs det mer än att eleverna känner igen begreppen. De måste lära sig att förstå och använda dem för att i förlängningen också bli kritiska mot hur de användas i samhället i olika sammanhang och hur de påverkar dem. Något som genomsyrar det centrala innehållet är just att eleverna ska lära sig källkritik i olika former.
Ett sätt att lära sig fördjupad begreppskunskap skulle kunna vara genom samtal och dialog, att lära sig med och av varandra.  Det är något som Vygovskij förespråkar, kallat det sociokulturella perspektivet, och är ett etablerat arbetssätt.

# data[].attributes.body
Jönsson och Odenstad (2014) skriver i boken "Bedömning i SO" att det finns två huvudsakliga syften med bedömning i skolan: ett formativt och ett summativt syfte (s. 11). Den summativa bedömningen görs för att kontrollera vad eleven lärt sig efter avslutad undervisning och därefter sätts vanligtvis ett betyg. Den är nödvändig just för att läraren i slutändan ska betygsätta elevens prestationer. Den formativa bedömningen däremot ses som bedömning för fortsatt lärande och ska hjälpa eleven mot att uppnå målen (s.11). Därför borde denna form av bedömning vara integrerad i undervisningen för att i slutändan hamna i en summativ, just för att hjälpa eleverna nå både sina egna mål men också kursens. Av den anledningen borde inte eleverna få tillbaka ett prov eller en uppgift med enbart ett betyg ritat i ena hörnet då det inte hjälper lärandet vidare. Prov och dylika uppgifter kan istället ses som lärotillfällen om återkopplingen är effektiv.

# data[].attributes.body
Jag tyckte att Staffan Landins "Blir världen bättre?" var både väldigt intressant och bra! På ett enkelt och pedagogiskt vis beskriver han hur verkligheten ser ut. Jag blev också optimistisk när jag läste texten då Landin lyfte de framsteg som faktiskt har gjorts. Jag tror att den världsbild som sprids (framförallt genom media) inte alltid stämmer överens med verkligheten. Bilden som vi har är i många fall allt för negativ, vilket också Landin påpekar. Detta får inte glömmas, att framsteg görs över hela världen och att människor får det bättre. Och för att belysa det tycker jag absolut att denna bok kan användas i undervisningen.  Jag tror också att boken kan vara bra att använda sig av för att skapa en global känsla hos eleverna. När man lyfter att förhållandena för många människor blir allt bättre kanske eleverna känner sig närmare de människorna än vad de gjorde innan när de hade en mer negativ bild och olikheterna var allt för stora.

# data[].attributes.body
I syftet för samhällskunskapen på gymnasienivå står det bland annat följande:

... att eleverna breddar, fördjupar och utvecklar kunskaper om människors livsvillkor med utgångspunkt i olika samhällsfrågor" och "ska också ges möjlighet att utveckla förståelse för frågor om arbetsliv, resurser och hållbar utveckling. (https://www.skolverket.se/laroplaner-amnen-och-kurser/gymnasieutbildning/gymnasieskola/sam₎

Att arbeta med de globala målen tillsammans med de mänskliga rättigheterna uppfyller i högsta grad vilka kunskaper som ämnet samhällskunskap ska ge eleverna.
Detta går även att finna i läroplanen under flera olika stycken men bland annat "Grundläggande värden" . Där står:

Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på

# data[].attributes.body
Ett väldigt bra sätt att arbeta med globala frågor och de mänskliga rättigheterna samtidigt är genom de Globala målen - Agenda 30. Av dessa 17 mål går många att koppla till de mänskliga rättigheterna.
Ur centralt innehåll för Samhällskunskap B:

De mänskliga rättigheterna; vilka de är, hur de förhåller sig till stat och individ och hur man kan utkräva sina individuella och kollektiva mänskliga rättigheter

På lektionen den 14/9 när vi arbetade med de mänskliga rättigheterna spelade vi ett spel där syftet var att vi skulle sticka hål på våra fördomar. Jag personligen tyckte att spelet var svårt och jag anser inte jag uppnådde spelets syfte. Det jag däremot tyckte var intressant var när vi blev tilldelade lappar med olika rättigheter och vi sedan skulle plocka bort ett visst antal. Hur vi i gruppen än vände och vred på det så var det helt omöjligt att säga att någon var mer eller mindre nödvändig. Reflektionen blev att jag insåg hur komplexa rättigheterna verkligen är och det är något som jag skulle kunna testa i ett klassrum för att eleverna ska kunna göra samma reflektion.

# data[].attributes.body
TIPS: Hur man skulle kunna arbeta med de mänskliga rättigheterna i skolan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alla har rätt till kunskap om de mänskliga rättigheterna och här har vi samlat material som behandlar det mest grundläggande. Det handlar om idéer, internationella samarbeten och om hur man kan utkräva sina egna och andras rättigheter.

Materialet består av texter, övningar, filmer och presentationsmaterial. Utgångspunkten är den enskilda människan och materialet innehåller flera olika exempel på människorättskränkningar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla har rätt till kunskap om de mänskliga rättigheterna och här har vi samlat material som behandlar det mest grundläggande. Det handlar om idéer, internationella samarbeten och om hur man kan utkräva sina egna och andras rättigheter. Materialet består av texter, övningar, filmer och presentationsmaterial.

# data[].attributes.attachment_link.description
Globala målen är den mest ambitiösa agendan för hållbar utveckling som världens länder någonsin antagit. Lär dig mer om målen och se hur du kan bidra!

# data[].attributes.body
På lektionen den 13/9 genomförde vi ett rollspel kallat "Kollektivet". Kortfattat gick det ut på att vi i klassen har bildat ett kollektiv och bor tillsammans i ett stort hus. Efter ett tag samlades medlemmarna för ett rådslag där vi fick diskutera vissa frågor/problem som kommit upp och som vi nu ska diskutera och samsas kring. Dessa problem är sådana som sedan kan appliceras på EU-nivå och frågor som EU ställs inför.
Detta tycker jag är en bra och rolig uppgift att göra när man ska undervisa om EU och som ger eleverna möjlighet att vara aktiva och det blir väldigt konkret. Det kan fånga elevernas intresse att göra något annorlunda än den vanliga katederundervisningen. Jag skulle absolut kunna tänka mig att använda mig av "Kollektivet" i min undervisning som ett inledande moment. Jag som lärare kan också styra vilka frågor jag vill att kollektivet ska diskutera för att sedan koppla det till aktuella frågor som EU ställs inför. På så vis behöver inte spelet bli inaktuellt. Dock krävs det en del förkunskaper om EU för att utgången av rollspelet ska bli det bästa, så jag skulle nog inte göra det i en klass som inte arbetat med EU innan. Något annat som krävs är ett test av något slag vid ett senare tillfälle för att säkerställa att eleverna faktiskt har anammat och förstått kunskapen. Det är svårt att bedöma enbart rollspelet. Men jag anser att detta är en bra inledning på området om EU då det är konkret och hamnar nära eleverna, sedan får man bygga på undervisningen med mer faktainlärning (går och koppla till Praxismodellen).

# data[].attributes.body
När vi såg "Homeproject" den 14/9 slog det mig hur mycket jag som lärare skulle kunna arbeta med Planet Earths filmer som introduktion till olika områden när det handlar om just globala frågor. Jag tänker specifikt på ett avsnitt som handlar om världens städer och hur de påverkar miljön och naturen.
Här är en länk till trailern (en av dem) för just det avsnittet från Planet Earth:
https://www.youtube.com/watch?v=1Ma0opNhjtY

# data[].attributes.body
Att arbeta med "Handelsspelet" som vi gjorde på lektionen den 14/9 var faktiskt väldigt givande och gav en bra insikt i hur världshandel fungerar. Vi diskuterade på lektionen att spelet kan vara känsligt och att vissa elever kan ta illa vid sig av att till exempel hamna i ett I-land. Dessutom kan det bli stökigt. Av de anledningarna tror jag det är bäst att genomföra spelet när jag som lärare känner klassen lite bättre och därmed kan dela in i grupper på ett medvetet sätt. Jag tänker också att efterdiskussionen av spelet är av yttersta vikt för lärandet! Det är inte spelet i sig utan diskussionen som följer som är det som bringar kunskap och förståelse för hur världen ser ut.

Ur centralt innehåll för Samhällskunskap B:

Samhällsekonomi, till exempel ekonomiska strukturer och flöden i Sverige och internationellt. Försörjning, tillväxt och företagande, resursanvändning och resursfördelning utifrån olika förutsättningar