# data[].attributes.body
Kære gruppe
Flot og fin besvarelse af studieaktiviteten, hvor I gør brug af forskellige modaliteter på fin vis. Særlig velskrevet og fint skriftlig resumé/besvarelse, hvor I kommer godt i dybden.
God video (i hestestalden) med fine  pointer og refleksioner. I forhold til lydfilen: God pointe med skolestart og motivation, men jeg så gerne at perspektivere i forhold til nogle af de tematikker I trækker ud tekster – frem for egne erfaringer.

Alt i alt en vellykket og god besvarelse

# data[].attributes.body
Er manglen på kontinuitet blot en mangel på samarbejde imellem de 3 arenaer? Er overgangen i virkeligheden for overflødig, skal der mere fokus på dette?

# data[].attributes.body
Se forslag til supplerende læsning s. 247 i Håndbogen (evt. med en go' kop kaffe og en lille småkage)

# data[].attributes.body
Her præsenteres begrebet motivation. Motivation er en indre bevæggrund for at nå et bestemt mål. Børn bruger ikke ordet motivation. Vi kan se på børn om de er motiveret ved at se på den interesse de udviser for en bestemt aktivitet. Hvis de ikke ”gider” så er de ikke motiveret. Børn har, ligesom os voksne, forskellige bevæggrunde og interesser og også erfaringer spiller ind på motivationen. Måske har barnet en erfaring med at være god til en bestemt aktivitet. Hvis det er tilfældet, er barnet typisk mere motiveret for at give sig i kast med aktiviteten fordi det er rimelig sikker på succes -og dermed også at opnå en god følelse af at være god til eller at opleve en udvikling på de kompetencer, som knytter sig til aktiviteten.

Maslows behovspyramide præsenteres i teksten. Hvis et basalt behov er dækket, så er barnet mere motiveret for at beskæftige sig med et af de andre behov, men behovene behøver ikke at blive opfyldt i en bestemt rækkefølge. Her spiller interesse nemlig også ind.

Begreberne indre og ydre motivation udfoldes i teksten. Indre motivation er den, der kommer fra barnet selv. Det kan være at barnet er motiveret fordi det finder aktiviteten sjov og meningsfuld. Ydre motivation er når vi voksne opstiller betingelser som belønninger for at nå et bestemt mål eller bare at indgå i aktiviteten. Hvis barnet har en indre motivation omkring noget bestemt, så må vi ikke forsøge at skabe en ydre motivation på det samme.

Kapitel 10.4 beskæftiger sig med overgange og særligt overgangen fra børnehave til børnehaveklasse.

Undersøgelser viser at de børn, som føler sig tilpasse ved skolestarten, oplever at få mere skolemæssig succes op gennem klasserne.

Problemer ved skolestarten er de nye krav der stilles til børnene, som ikke altid matcher de kompetencer, som børnene har udviklet i børnehaven. I skolen møder børnene også en større kompleksitet på flere områder. Her er for det første flere mennesker at forholde sig til i og med at skoler som regel er større end børnehaver. De går også fra at være de største i gruppen til igen at være de mindste. Og selvom her er flere mennesker, så er der færre voksne -hjælpen er ikke så nær, som den har været. Problemet er også at der i overgangen er en mangel på kontinuitet til trods for forsøg på netop at skabe mere kontinuitet (fx læreplanstemaer). I børnehaven har børnene været vant til at leg og læring hænger sammen. De har vel nærmest (og så en måde forhåbentlig ikke) mærket at der er sket en intenderet læring fra pædagogernes side. I skolen bevidstgøres læringen.

Forestillingen om skolestarten påvirkes af omgivelsernes (familie og børnehavepædagogers) ofte forældede syn på skolen. Børnene får måske at vide, at nu skal man sidde stille meget længe ad gangen og man skal være stille osv. Det er med til at bidrage til en nervøsitet og spænding i forbindelse med skolestarten, som ikke gavner børnene.

Der opremses overgangsaktiviteter hvor både børnene selv, deres forældre, børnehavepædagoger og skolevoksne involveres.

Kapitel 10.5 fortsætter omkring overgange med den pointe at der sker et institutionelt systemskifte, hvor overgangen fra børnehave til børnehaveklasse indebærer et skift mellem forskellige pædagogiske systemer og kulturer. Endvidere skriver forfatterne at børnehavetiden ikke anerkendes i skolen, hvor børnene jo har oparbejdet en masse erfaringer. Alligevel skal de kunne koble deres tillærte færdigheder fra den tid til de nye udfordringer på skolen. Pædagogen kan hjælpe med at synliggøre og sætte disse erfaringer i spil i skolen.

Her nævnes også forskellige fællesskaber, som påvirker barnet, der er ved at starte sit skoleliv op. Her nævnes multisocialisering som en udvidelse af begrebet om dobbelt socialisering og børnefælleskaber nævnes

# data[].attributes.body
video

# data[].attributes.body
billede

# data[].attributes.body
lydfil