# data[].attributes.body
Fråga 1: Viktigt skapa sammanhang för både  barn/elever och medarbetare- KASAM.

Viktigt skapa likvärdiga förutsättningar på alla enheter/skolor

Se till att det finns kompetens att t.ex kunna använda metoder som fungerar, kompensatoriska hjälpmedel etc, det finns mängder av bra möjligheter till stöd, men finns inte alltid kompetens att använda det som finns.

Fråga 2:
Vi  behöver kontinuitet, kompetens, kapacitet

Vi behöver hålla i våra grunddokument, ex läroplanen, säkerställa att vi arbetar långsiktigt med detta, koncenterar oss på "friskfaktorer". Ibland hålla emot "inspel" från olika håll.

Dra lärdom och se till att vi arbetar med de "friskfaktorer"/best practice  vi vet fungerar för alla barn/elever.

Komma ifrån "åtgärdsbingo".

Sätta gräns för var vårt ansvar slutar -  vi  inte kan göra allt

Fråga 3:
Som stark kommun fortsätta driva på kring t ex förenkling/minskad byråkrati kring statsbidrag, möjliggöra långsiktighet.

Symbolvärdet - vad är det viktiga vi måste samla oss och personalen kring? Vad behöver vi prioritera? Inte springa på alla bollar.

Positivt att Malmö kommit en bra bit på väg kring att kommunala och nationella mål samverkar, men finns fortsatt potential att få ännu mer stringens och fokus. Vi som skolförvaltningar kan fortsätta driva på detta.

# data[].attributes.body
Fråga 2

# data[].attributes.body
Gruppdiskussion 2:
Hur ska Malmös skolförvaltningar klara det kompensatoriska uppdraget?

1. Vilka förutsättningar behöver vi ge förskolorna/skolorna för att vi ska klara det kompensatoriska uppdraget?
Ekonomiska förutsättningar.
Man ska veta vad man ska göra med de ekonomiska förutsättningar.
Fördela kompetens där behovet är störst.
Kan vi genom kompensatoriska hjälpmedel kompensera?
Tydliga uppdrag,

2. Hur kan vi skapa samsyn och delaktighet i hur vi lyckas med det kompensatoriska uppdraget?
Viktigt att förmedla att var och en som arbetar med barn/elever har viktig roll för elevers framtid.
Likvärdighet.
Enhet - Varje enhet behöver definiera vad likvärdighet är och vad det kompensatoriska uppdraget innebär.
Förvaltning - Har vi definierat vad det kompensatoriska uppdraget innebär för varje förvaltning. Är våra medarbetare medvetna om vad det innebär? Vi pratar för lite om det.
Är man inte tydlig med vad det innebär finns risk att vi tar på oss ansvar för det vi inte ska arbeta med. Bära för stort ansvar.

3. Hur kan vi arbeta tillsammans för att lyckas med det kompensatoriska uppdraget?
Dela gemensam värdegrund. Skapa den röda tråden genom utbildningen från 0-100 år.
Höga förväntningar i alla led. Förväntningar på barn/elever.
Ställa krav. Gemensam minimum krav på elever, föräldrar, personal och oss.

Ställa oss frågan? Vad behöver barn/elev kunna/veta när de lämnar vår verksamhet?
En grupp som undersöker vad det gemensamma arbetet i alla skolförvaltningar skulle kunna vara. Utgå från egen verksamhet och utifrån det identifiera det som är/kan vara gemensamt, den röda tråden. Tex involvera förstelärare som tillsammans med Pi arbetar fram det.

# data[].attributes.body
1. Vilka förutsättningar behöver vi ge förskolorna/skolorna för att vi ska klara det kompensatoriska uppdraget?
SVAR: Låta skolor och förskolor fokusera på det mer renodlade uppdraget. Låta kompensatoriska uppdraget bli en större fråga, högre prioritering, Förvaltning mm tar över/tar bort ett antal uppgifter som annars bara tar energi? Den tid som då blir över ska tydligt riktas mot att nå resultat i varje resultat.

2. Hur kan vi skapa samsyn och delaktighet i hur vi lyckas med det kompensatoriska uppdraget?
SVAR: Om vi över förvaltningsgränserna kunde enas om något eller några (obligatoriska) prioriterade områden som ska gälla alla under en längre tid (till exempel en mandatperiod).

3. Hur kan vi arbeta tillsammans för att lyckas med det kompensatoriska uppdraget?
SVAR: Vi har redan en samarbetsorgansiation. PI Malmö. Kanske skulle det kunna vara den vägen vi skulle nyttja när vi samarbetar med varandra?
Man kanske kunde använda sig av Familjecenter som en kanal för alla skolor nå vårdnadshavare och "communitys".
VIKTIGT att vi kommer vidare med Action! Vi måste gå vidare tillsammans.

# data[].attributes.body
Vår största utmaning är barn/elever som har vuxit upp i utanförskapet.

Samsyn kring uppdraget - Har vi samsyn? Vi behöver samsyn mellan förvaltningar kring det kompensatoriska uppdraget, vad det innebär och vad vi gör. Undvika stuprör.
Alla ska kännas viktiga och behövda.

# data[].attributes.body
Fråga 1:
Tysta barn
Familjer i utanförskap
Barn/ungdomar i behov av ett mindre/litet sammanhang
Barn/elever med hög frånvaro - kan vara sanktionerad hemifrån, kan ibland se mönster väldigt tidigt.
Barn som ej fångas upp till förskolan.
"Mellangruppen"   - som vi behöver nå med bättre didaktiska metoder

Fråga 2:
Brist på tydliga krav/skapa motivation
Brist på arbetsorganisation internt i våra skolor som klarar att sätta strukturer, skapa relationer, verka förebyggande.
Vi har pratat övergångar i många år.

Fråga 3:
Finns mycket kunskap spridd i Malmö stad, men problem att många parallella processer - hur få bättre samordning, bort med tilllfälligt projekttänk, jobba mer tillsammans, skapa gemensam kunskap?

# data[].attributes.body
1. För vilka barn och elever klarar vi inte det kompensatoriska uppdraget? Vad är gemensamt för denna grupp barn och elever?
SVAR: De förskolebarn utanför förskolan når vi förstås inte.
Diagnosbarnen och resurssvaga.
Klarar våra organisationer att se dessa elever och deras behov?
Om 25 % misslyckas konsekvent - är organisationerna då i fas att hantera eleverna
Kan vi få med oss föräldrarna bättre? Att gemensamt ta ansvar för eleverna ger effekt. Detta ser vi bland annat i mången internationell forskning.
Vad är gemensamt? Vi tror dels att det beror på att det relationella uppdraget inte arbetas tillräckligt med. Ett annat skulle kunna vara att vi inte rustar barnen tillräckligt gällande det som är viktigt på riktigt (läsa, skriva, räkna).

2. Vilka förutsättningar har vi gett respektive inte gett för att förskolorna/skolorna ska klara det kompensatoriska uppdraget?
SVAR: Vi har viss ekonomisk justering/kompensation för elever som matchar problembilderna. Ex Indexskolor.
Vi försöker justera organisationerna genom karriärstjänster och liknande där vi kopplar dessa till "svårare" skolor. Dock svårt att rekrytera rätt personal då många inte vill jobba i dessa skolor.
Hur ska vi få rätt människor (både pedagogisk, ledning, EHT) att vara på rätt ställen? Kan vi ge oss in i rektorernas inre organisation och påverka hur belastningen (arbetsmiljön) är för lärare på de mer svåra skolorna/förskolorna?
Kan man med Ekonomimodeller lösa detta problem?

3. Har vi tillräcklig kunskap för att förstå varför vi inte klarar det kompensatoriska uppdraget? Om inte, vad saknar vi kunskap om - vad behöver vi ta reda på?
SVAR: Nej, vi vet för lite. Särskilt vet vi för lite om varandras verklighetsbeskrivningar och bakgrunden för detta.
Om det är så att vi har tillräcklig kunskap så nyttjar vi inte det. De tre förvaltningarna lyckas sällan att prioritera samma sak. Ex Gymnasiet som ropar "Språkutveckling, Språkutveckling, Språkutveckling" medan andra kanske inte gör det.
Kan vi komma överens om gemensamma perspektiv för att nå dessa elever för att bli framgångsrikare?
Kan vi titta på andra för att se hur de klarar sig. Ex Södertäljespåret? Kan vi forska på dem och oss?

# data[].attributes.body
1. För vilka barn och elever klarar vi inte det kompensatoriska uppdraget? Vad är gemensamt för denna grupp barn och elever?
Vår utmaning är barn/elever med komplex problematik samt med svåra beteende svårigheter.
Vi behöver vara bättre på att lyfta/stärka de barn/elever som är "duktiga". Det är de som lyfter de andra. Satsa mer på dem.

2. Vilka förutsättningar har vi gett respektive inte gett för att förskolorna/skolorna ska klara det kompensatoriska uppdraget?
Ekonomiska förutsättningar - I grundskolan har vi via resursfördelningen möjliggjort detta.

Uppdraget - Är vi medvetna om vad det kompensatoriska uppdraget innebär för var och en. Hur tolkar vi och hur ser vi på det kompensatoriska uppdrage? Vad kan vi göra?
Fokus på huvuduppdraget och utgå i från det.
Vår utmaning är att komplettera vårt huvuduppdrag med det kompensatoriska uppdraget.

Struktur - Det ska finnas strukturer som är kända för alla och alla ska arbeta utifrån dessa.
Alla våra medarbetare ska vara medvetna om vad det kompensatoriska uppdraget innebär och vad var en kan göra? Tydliga strukturer som alla förhåller sig till.

Ledarskapet - Samsyn kring det kompensatoriska uppdraget i förhållande
Ledarskapet är viktigt. Värdegrund och synen på uppdraget, medarbetare och elever.

3. Har vi tillräcklig kunskap för att förstå varför vi inte klarar det kompensatoriska uppdraget? Om inte, vad saknar vi kunskap om – vad behöver vi ta reda på?
Kunskap finns i organisationen men inte på alla ställen.
Använda sig av andra kompentenser.
Satsa tidigt.
Identifiera

# data[].attributes.headline
Gruppdiskussion 1:Varför klarar Malmös skolförvaltningar inte det kompensatoriska uppdraget? 	

# data[].attributes.subject
Gruppdiskussion 1:Varför klarar Malmös skolförvaltningar inte det kompensatoriska uppdraget? 	

# data[].attributes.body
1. För vilka barn och elever klarar vi inte det kompensatoriska uppdraget? Vad är gemensamt för denna grupp barn och elever?
2. Vilka förutsättningar har vi gett respektive inte gett för att förskolorna/skolorna ska klara det kompensatoriska uppdraget?
3. Har vi tillräcklig kunskap för att förstå varför vi inte klarar det kompensatoriska uppdraget? Om inte, vad saknar vi kunskap om – vad behöver vi ta reda på?

# data[].attributes.headline
Gruppdiskussion 2:Hur ska Malmös skolförvaltningar klara det kompensatoriska uppdraget? 	

# data[].attributes.subject
Gruppdiskussion 2:Hur ska Malmös skolförvaltningar klara det kompensatoriska uppdraget? 	

# data[].attributes.body
1. Vilka förutsättningar behöver vi ge förskolorna/skolorna för att vi ska klara det kompensatoriska uppdraget?
2. Hur kan vi skapa samsyn och delaktighet i hur vi lyckas med det kompensatoriska uppdraget?
3. Hur kan vi arbeta tillsammans för att lyckas med det kompensatoriska uppdraget?

# data[].attributes.headline
Grupp 5:, Elsa Mattia, Anders Malmquist, Fahrudin Zejnic, Kristina Hammar, Maj Holst, Jonas Jonsson

# data[].attributes.subject
Grupp 5:, Elsa Mattia, Anders Malmquist, Fahrudin Zejnic, Kristina Hammar, Maj Holst, Jonas Jonsson

# data[].attributes.headline
Grupp 4: Margaretha Danielsson, Helena Plantin, Henric Kahlmeter, Ingrid Sundström Stokbro, Ann Andersson, Jens Jording

# data[].attributes.subject
Grupp 4: Margaretha Danielsson, Helena Plantin, Henric Kahlmeter, Ingrid Sundström Stokbro, Ann Andersson, Jens Jording

# data[].attributes.headline
Grupp 3: Ana-Maria Deliv, Peter Wahlström, Helene Nyman, Anette Enhav, Hans Nilsson, Eva Wetterdahl, 

# data[].attributes.subject
Grupp 3: Ana-Maria Deliv, Peter Wahlström, Helene Nyman, Anette Enhav, Hans Nilsson, Eva Wetterdahl, 

# data[].attributes.headline
Grupp 2: Agneta Sjölund, Peter Lindberg, Yvonne Hammarberg, Gunilla Briselius, Mikael Dahlberg, Ann-Sofie Nordh, Jonas Svensson

# data[].attributes.subject
Grupp 2: Agneta Sjölund, Peter Lindberg, Yvonne Hammarberg, Gunilla Briselius, Mikael Dahlberg, Ann-Sofie Nordh, Jonas Svensson

# data[].attributes.headline
Grupp 1: Andreas Norbrant, Jan-Ola Olsson, Roberto Citterio, Kim Nybble, Linda Deltinger, Edward Jensinger

# data[].attributes.subject
Grupp 1: Andreas Norbrant, Jan-Ola Olsson, Roberto Citterio, Kim Nybble, Linda Deltinger, Edward Jensinger