# data[].attributes.attachment_link.title
Embedded Formative Assessment - Dylan Wiliam

# data[].attributes.attachment_link.description
Visit http://authorspeak2011.com/ to learn more! Interview with the author of Embedded Formative Assessment, from authorspeak 2011. A description of his talk: Students do not learn what we teach. No matter how carefully we prepare and deliver our lessons, it is impossible to predict with any certainty what students will learn as a result.

# data[].attributes.attachment_link.title
Därför är formativ bedömning avgörande för framtiden

# data[].attributes.attachment_link.description
Den brittiska forskaren Dylan Wiliam är en av den formativa bedömningens pionjärer. Nu menar han att skolledare måste hindra lärare från att göra bra saker - så att de får tid till bättre saker. Som formativ bedömning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Är allt som sägs och skrivs sant? Vad betyder det egentligen att vara källkritisk? Och hur vet man om man kan lita på en källa? Nyhetsankaret Anna Ankare får lära sig varför det är så viktigt att vara källkritisk. Reportern Jenny Josefsson går på en riktig journalistnit när hon missar källkritiken och gör ett nyhetsinslag som bygger på illvilliga rykten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nedan följer delar av en variant på Boken om mig (som vi övergett för länge sedan då den inte riktigt "tog fart"). Den här varianten har vuxit fram under de senaste åren och blir tydligare och bättre för varje år som går. Varje del föregås av gemensamma övningar (t ex läsning av texter, identifiering av typiska inslag...

# data[].attributes.attachment_link.title
UR Samtiden - Bedömning för och av lärande: Forskningsnytt om formativ bedömning

# data[].attributes.attachment_link.description
Åsa Hirsh, forskare i pedagogik, talar här om begreppet formativ bedömning, ett begrepp som används flitigt i svensk och internationell forskning. Hon anser att det behövs en mer kritisk hållning till begreppet. Frågor som är viktiga att ställa är exempelvis: Hur påverkas elevers lärande och välmående av formativa metoder?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Greppa begreppen" är en metod för inlärning som går ut på att eleven använder kort med nyckelord kopplade till ett visst ämne eller frågeställning, i stället för att exempelvis försöka lära sig något genom att läsa en längre text.
Eleven diskuterar kring dessa "begreppskort" utifrån ett specifikt syfte och kan arbeta med att se exempelvis samband, struktur eller konsekvenser.

- Begreppskorten tränar kognitiva förmågor som uppmärksamhet, minne, språk, logiskt och kreativt tänkande, beslutsfattande och problemlösning. När jag började använda dem upptäckte jag att alla elever blev hjälpta av dem, och att de dessutom tyckte att det var roligt, säger Helene Fägerblad.

"Skolproblematiken återkom"
Helene Fägerblad är utvecklingsledare och biträdande rektor på gymnasieskolan Älvdalens Utbildningscenter. Metoden "Greppa begreppen", som går ut på att arbeta med begrepp på ett strukturerat sätt, utvecklade hon när hon arbetade som specialpedagog på en högstadieskola i Danderyd. När hon senare började arbeta inom Stockholms läns landstings "Habilitering och hälsa", som ger stöd åt barn och vuxna med bland annat autism, började hon oplanerat att föreläsa om metoden.

- När jag var ute och föreläste om stöd i vardagen, som habiliteringen egentligen arbetar med, återkom hela tiden skolproblematiken. Det visade sig vara det stora problemet bland dem jag mötte. Många barn med NPF har ju svårigheter med motivation, svårigheter att uttrycka sig och kanske också en rädsla för att misslyckas i skolan, säger hon.

Lyfter ut det centrala innehållet
Helene Fägerblad satte sin metod på pränt, och "Greppa begreppen" finns i dag som en del av läromedelsserien "PULS" i NO och SO, utgiven av Natur & Kultur.

- Med jämna mellanrum får jag mejl från lärare som använt sig av det här, och det är jättekul. Nu med den digitala utvecklingen finns det jättestora möjligheter att utveckla metoden, exempelvis med smartboard, säger hon.

Huvudkärnan i metoden är att lyfta ut det centrala innehållet i ett ämne eller en viss frågeställning, i stället för att bearbeta en längre text.

- Visst är textbearbetning också en viktig del av skolundervisningen, men det är kanske inte alltid det som ska ta mest energi. Med begreppskorten går man direkt på innehållet, säger Helene Fägerblad.

"Finns inget rätt eller fel"
Den stora fördelen med begreppskort, är att de är enkla, kan användas i alla årskurser, och att metoden kan anpassas till elevens kunskaps- och mognadsnivå.

- När det behövs extra tydliggörande kan man lägga till bilder till begreppskorten. Har man elever som är mer självgående kan man låta dem samarbeta i grupper. Det behöver inte alltid finnas något 'rätt' eller 'fel' svar, huvudsaken är att eleven kan motivera hur de har tänkt, säger Helene Fägerblad.

Hon tror att behovet är stort av att hitta alternativa sätt att hjälpa eleverna ta till sig kunskap.

- Med de traditionella metoderna händer det ju att man som lärare blir sittande med material och frågeställningar, och att eleverna lämnar in en skriftlig uppgift blank, utan att ha förstått frågan. För att nå de elever som har svårt med motivationen och som inte riktigt kommer in i kunskapsprocessen behöver man hitta andra sätt, säger Helene Fägerblad.

- Om jag som lärare blir nyfiken och vill testa begreppskort, hur gör jag?
- Det är väldigt enkelt och det behövs inga långa förberedelser, utan du kan börja här och nu. Du kan antingen använda läromedlet från Natur & Kultur eller göra egna begreppskort digitalt för att använda på dator eller smartboardtavla. Det går naturligtvis också bra att tillverka begreppskort på vanligt papper.

- Plocka ut de centrala begreppen från den text eleverna arbetar med och fokusera på förståelsen och ämneskunskaperna. Det kan exempelvis handla om att visa på kretslopp eller ekosystem inom biologin, sambandet mellan avgaser och global uppvärmning eller att visa på olika kategoriseringar eller hierarkier inom olika ämnen.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Greppa begreppen" - en enkel metod för inlärning

# data[].attributes.attachment_link.description
"Greppa begreppen" är en metod för inlärning som går ut på att eleven använder kort med nyckelord kopplade till ett visst ämne eller frågeställning, i stället för att exempelvis försöka lära sig något genom att läsa en längre text. Eleven diskuterar kring dessa "begreppskort" utifrån ett specifikt syfte och kan arbeta med att se exempelvis samband, struktur eller konsekvenser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eleverna vill ha mer specifik återkoppling och har svårt att förstå kunskapskraven. De flesta tycker också att kamratbedömning är svårt och att det inte är deras uppgift att bedöma sina kamrater. Det visar en intervjustudie med elever på barn- och fritidsprogrammet om deras erfarenheter av bedömning och återkoppling av yrkeslärande.

I artikeln "Yrkeselevers erfarenheter om bedömning och återkoppling - kritiska röster från barn- och fritidsprogrammet" beskriver Martina Wyszynska Johansson och Ingrid Henning Loeb resultaten från fokusgruppsintervjuer med 70 ungdomar från tio gymnasieskolor. Eleverna hade genomfört hälften av utbildningen när intervjuerna gjordes.

Generell återkoppling på skriftliga uppgifter

Eleverna gav uttryck för att det var skriftliga uppgifter och redovisning av skriftliga uppgifter som lärarna bedömde och gav återkoppling på. Även om de i undervisningen genomförde andra typer av uppgifter så uppfattade de att det var de skriftliga uppgifterna som låg till grund för betygsättning i yrkesämnen.

När eleverna talade om vad som var viktigt för bedömningen använde de kunskapskravens uttryck i form av översiktligt, utförligt och nyanserat., men det var tydligt att de upplevde begreppen som abstrakta och kände osäkerhet om begreppens innebörd. Däremot nämnde inte eleverna de uttryck för progression som används vad gäller handlag och procedurkunskap i yrkesämnen, med viss säkerhet och med säkerhet. Författarna lyfter fram att det mycket väl kan vara så att eleverna bedöms och får återkoppling i andra sammanhang än vid skriftliga uppgifter men i denna studie tycktes inte eleverna uppfatta detta.

Eleverna beskrev återkopplingen från lärarna som generell och kortfattad, exempelvis i form av en betygsbokstav eller "Bra jobbat!". De efterlyste en mer utvecklad återkoppling. Eleverna uttryckte också önskemål om återkoppling som visade framsteg och kunskapsutveckling över tid.

Negativ inställning till kamratbedömning

Några grupper var positiva till kamratbedömning och gav exempel på spontan återkoppling kamrater emellan i form av beröm för resultat och ansträngning. Eleverna uttryckte att det kan vara bra i framtida yrkesliv att kunna ge återkoppling och att det kan vara tillfälle till lärande. Det fanns också resonemang hos eleverna om återkoppling som en förutsättning för ett kollektivt yrkeslärande.

I de flesta fokusgrupper var dock inställningen till kamratbedömning negativ. De uppfattade inte kamratbedömningen som en hjälp eller som något som var värdefullt för deras utbildning. Eleverna var osäkra på vad de skulle ge respons på och de uppfattade kamratbedömning som att de skulle ge en summativ bedömning, så som lärare brukar göra, med hjälp av kunskapskraven i kurserna.

Ett problem som forskarna lyfter fram är att eleverna uppfattar att återkoppling hör samman med lärarens betygsättning och att de därför anser att det inte är deras uppgift. Elevernas osäkerhet leder också till att kamratbedömningen mest består av beröm och allmän uppmuntran. Det var också tydligt att kamratbedömningen har sociala och känslomässiga konsekvenser för relationerna, vilket kan utgöra en svårighet för eleverna.

Resultaten stämmer väl överens med hur tidigare forskning som beskriver kamratåterkoppling som en didaktisk utmaning. Det behövs en fortlöpande dialog och diskussion mellan lärare och elever om kvalitet och det bör finnas stödjande funktioner i form av exempelvis checklistor, elevexempel eller matriser. Det är också viktigt att kamratbedömningen introduceras försiktigt så att eleverna får insikt i vilka syften kamratbedömningen har och vad den kan bidra med både för dem själva och för andra.

Tre didaktiska utvecklingsområden

Författarna lyfter fram tre utvecklingsområden utifrån resultatet i studien:

Lärare behöver fundera över vilka uppgifter som lyfts fram och vilka kunskapskrav som tydliggörs. Det bör också bli tydligare för eleverna vilka moment i undervisningen som är betygsgrundande.

Den andra aspekten handlar om innehållet i återkopplingen. Kan den göras mer specifik?

Avslutningsvis lyfter de fram behovet av att hjälpa eleverna att få syn på sin utveckling över tid. Det kan handla om att medvetandegöra eleverna om återkopplingens roll och att synliggöra återkopplingen vid olika slags undervisningsmoment. Eleverna behöver redskap för att ge återkoppling till varandra och för att hantera den återkoppling de får.

Författarna menar att kamratåterkoppling skulle kunna fungera väl på barn- och fritidsprogrammet för att kunna utveckla kunskaper som kommunikativa förmågor, samarbete och samverkan i enlighet med examensmålen. Eleverna utbildar sig för att leda andra och kommer då att ge återkoppling. De betonar avslutningsvis vikten av att lärare får utbildning i bedömning.

Text: Agneta Grönlund

Wyszynska Johansson, Martina & Ingrid Henning Loeb (2015). . Forskning om undervisning och lärande 14, s. 6-23. Yrkeselevers erfarenheter om bedömning och återkoppling - kritiska röster från barn- och fritidsprogrammet Yrkeselevers erfarenheter om bedömning och återkoppling

Wyszynska Johansson (2015). Gymnasieungdomars erfarenheter av hur yrkeslärande bedöms. Licentiatavhandling Göteborg: Göteborgs universitet. Gymnasieungdomars erfarenheter av hur yrkeslärande bedöms

# data[].attributes.attachment_link.title
Elever vill ha mer utvecklad återkoppling

# data[].attributes.attachment_link.description
Eleverna vill ha mer specifik återkoppling och har svårt att förstå kunskapskraven. De flesta tycker också att kamratbedömning är svårt och att det inte är deras uppgift att bedöma sina kamrater. Det visar en intervjustudie med elever på barn- och...

# data[].attributes.attachment_link.title
Fiktionsförståelse i skolan : svensklärare omvandlar teori till praktik

# data[].attributes.attachment_link.description
Begreppet fiktionsförståelse, som innefattar läsning, förståelse och meningsskapande kring en rad olika texttyper, är centralt för den här boken. Här diskuterar författarna vad fiktionsförståelse innebär och hur lärare kan undervisa om denna förståelse i en tid då multimodala fiktionstexter brukas av många människor, inte minst ungdomar.Fokus för boken är svensklärares eget lärande.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rubriken inleder med hur man kan tolka värdeorden. Värdeorden är de fetstilade orden i läroplanen som uttrycker på vilken nivå ett kunskapskrav nåtts, t ex enkelt, utvecklat, välutvecklat och det är där bedömningen utgår ifrån. För att hjälpa till att bedöma värdeorden används det som kallas bedömningsaspekter (här finns mer information från Pedagog Värmland om ämnet) men De...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De argument som förs fram om att avkriminalisera narkotika på olika vägar, är inget annat än en skymf mot oss som försöker att rädda liv. Det är också en skymf mot de vars liv vi försöker rädda. Det skriver Lennart Karlsson, narkotikapolis, Citypolisen Stockholm.
Artikeln publicerades 8/4 2012.

# data[].attributes.attachment_link.title
De som vill legalisera bör se helvetet först

# data[].attributes.attachment_link.description
DEBATT. De argument som förs fram om att avkriminalisera narkotika på olika vägar, är inget annat än en skymf mot oss som försöker att rädda liv. Det är också en skymf mot de vars liv vi försöker rädda. Det skriver Lennart Karlsson, narkotikapolis, Citypolisen Stockholm. Artikeln publicerades 8/4 2012.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Robin var skittrött och somnade på det slitna skrivbordet inom fem sekunder.

Exemplet ovan gör inget mer än berättar vad som händer och vi får inte en bild av händelsen. Du kan gestalta genom att visa vad en karaktär tänker, säger, gör, genom personens kroppsspråk, genom sinnena ochgenom miljön. Om det görs på fler plan kommer berättelsen att utvecklas mer.

Att planera karaktärerna och miljön

När eleverna ska bygga upp en berättelse är det väldigt viktigt att man lägger tid på att skapa en planering för karaktärerna och miljöerna, annars tenderar adjektiven ta över det kan lätt kännas överdrivet och texterna känns inte så utvecklade. Här kan ett stöd för planeringen Länk till annan webbplats. vara bra att använda sig av.

En gestaltande text ger mer utveckling av innehållet och gör att man vill läsa texten. Frågor man kan ställa sig vid planerandet av en texts personer kan vara: Vad heter personen? Kan man få reda på det genom något personen gör? Vad har personen för intressen? Hur märker man det? Finns det något som personen gör som avslöjar budskapet i texten? Det är viktigt att inte glömma de inre delarna av en person och få med känslor.

Miljön bör också kännas verklig och inte uppräknande. En mening som beskriver hur det ser ut, som t.ex. på gatan stod bilarna parkerade på rad, kan man gestalta genom att en av karaktärerna göra något med bilarna t.ex. leta efter sin bortparkerade bil och hur denna blir frustrerad över att inte hitta bilen. Han sprang uppför gatan och tittade med skärrad blick över de parkerade bilarna men såg inte skymten av den. Han började känna sig stressad över att inte hinna hitta bilen i tid.

Bra övningar kan vara att skriva om sitt rum eller en annan favoritplats och få meningarna att bli gestaltande istället för beskrivande. Genom vilka sinnen upplever personen miljön? Jag har samlat lite länkar för mer exempel här Länk till annan webbplats. om du vill ha mer tips.

Öva mer med lärarens stöd

Min upplevelse är att vi måste bli bättre på att visa eleverna vad gestaltning är öva dem i denna bedömningsaspekt. Utan att eleverna får modeller att utgå från blir texterna mer platta och tämligen utan spänning. Det är inte bara tråkigt att läsa, eleverna får inte med sig vad de behöver för att uppnå kunskapskravet.

Några konkreta övningar kan vara att lyssna på en högläst text och lyssna på hur en person beskrivs, sedan samtala om detta i mindre grupper för att lyfta fram de gestaltande meningarna. Ett väldigt lyckat projekt för min gamla klass i årskurs 8 var Kulor i våra hjärtan som jag fick inspiration av från en kollega och vän, Nina Alshammar, som arbetade med Malin Larsson. Det är hennes elevexempel vi använt i planeringen då de gjorde dem tillgängliga på Youtube. Ni hittar det mesta i Marianne Bergmans pärla Länk till annan webbplats. inkl. filmklipp och exempelfrågor. Hon har byggt på och ut projektet och det är ni också fria att göra.

Här finns ytterligare en planering som bygger på En av oss Länk till annan webbplats. som är en bok av Åsne Seierstad. I den får man följa massakern på Utöya, som jag har haft som startuppgift i början av terminen i årskurs nio. Upplägget tar inte mer än 1,5-2 v. Detta kan man om man vill bygga på med källkritiken välja att ta del av i denna dokumentär (Red. Länken fungerar inte längre.) på UR och vidga textbegreppet med Lalehs låt Some Die Young Länk till annan webbplats. som är den officiella låten för offren i Utöya om man vill arbeta vidare på samma tema.

Jag har även gjort en planering som utgår från den animerade serien om Ronja Rövardotter som ni hittar här.

Fredrik Sandström Länk till annan webbplats. har gett oss ett tips på att låta eleverna gestalta sina karaktärer i deckare. En annan bra ingång är att visa på filmer där vi får möta olika karaktärer Länk till annan webbplats. och via länken från ni ett tips från Lektionsbanken. Detta tänkte jag utveckla mer i ett kommande inlägg med en av mina favoriter för gestaltning.

Vad var syftet med gestaltningen?

Har eleverna och du själv inte reflekterat över gestaltningens syfte kommer ni att ha svårt att förstå vad gestaltningen gör och inte undervisa i det. I min inledning började jag med ett citat om att gestaltning är en massa adjektiv. Det är just det som inte är gestaltning. Hade du koll på vad det var? Undervisar du kring detta genom att visa på exempel och hur man kan bygga upp sina texter på ett djupare plan? Om inte har du nu fått en start att reflektera kring med olika stöd för dels vad läroplanen avser samt upplägg på lektioner. Som vanligt avslutar jag med att ni gärna får tipsa på om era undervisningstips på gestaltning! Vi kan inte få för många upplägg att inspireras av då det är där vi får fram elevernas kunskaper och de kan visa på kunskapskravet så det blir bedömningsbart.

# data[].attributes.attachment_link.title
Att lyckas med gestaltningen så texten lyfter

# data[].attributes.attachment_link.description
I ämnet svenska och svenska som andra språk finns det ett kunskapskrav som innebär att eleven ska behärska att skriva gestaltande beskrivningar där handlingen i en text byggs ut med mognad från att enbart behandla handling till en mer komplex uppbyggnad.

# data[].attributes.attachment_link.description
2018 Copyright. All Rights Reserved. The Sponsored Listings displayed above are served automatically by a third party. Neither the service provider nor the domain owner maintain any relationship with the advertisers. In case of trademark issues please contact the domain owner directly (contact information can be found in whois).

# data[].attributes.attachment_link.title
Att visa och vägleda elever i skriv- och läsförmåga

# data[].attributes.attachment_link.description
En rapport från skolinspektionen visar att "skolan måste ge eleverna bättre möjligheter att utveckla sin läsförståelse och skrivförmåga och därmed också sin förmåga att tänka, kommunicera och lära. Framför allt behövs ett mer aktivt stöd från lärarna." Explicit undervisning i skriv- och läsförmåga blir väldigt viktigt kommer man fram till.

# data[].attributes.attachment_link.description
Boken beskriver målen ur elevers perspektiv, så begripligt att de själva kan bedöma sitt eget och kamraters lärande. Av Johan Alm. Beställ boken här.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Krönika: Två män våldtog en kvinna på en rastplats. Men eftersom de våldtog henne "i tur och ordning" sänktes straffet i hovrätten. Det är ju bara logiskt att de belönas för den vett och etikett de uppvisade under våldtäkten - eller?

Har du och din kompis bestämt er för att våldta en kvinna? Då är det en bra idé att ni sätter upp några grundregler direkt. Till att börja med bör du se till att ni har valt ett offer som har kort kjol och djup urringning, för att ha något att skylla på om ni blir ertappade. Ni måste även vara säkra på att kvinnan är i ett tillräckligt utsatt tillstånd för att kunna göra lite eller inget motstånd.
Och nu till det viktigaste: Ni behöver turas om. Tillsammans behöver ni komma fram till ett rättvist kösystem där ni i tur och ordning våldtar kvinnan. Det är vitalt att ni under inga omständigheter deltar exakt samtidigt - men några sekunders mellanrum borde räcka. Det är ju inte särskilt trevligt att trängas. Och inte vill ni väl åka dit för gruppvåldtäkt, eller hur?
Vill du ha tips från experter är ett våldtäktsfall i Göteborg i mars förra året det perfekta för dig att kika närmare på. Den 30-årige mannen och hans polare fick med sig en drogpåverkad och full kvinna från krogen för att senare samma kväll våldta henne i bilen vid en rastplats.

De hjälptes åt att flytta henne från fram- till baksätet, men de var noga med att inte förgripa sig på henne samtidigt. Eftersom övergreppen skedde "i tur och ordning" valde hovrätten att sänka straffet. Det ansågs inte vara gruppvåldtäkt och klassades inte längre som grov våldtäkt, trots att de dömts för det i tingsrätten. Hovrätten motiverade sin dom med att gärningsmännen "inte har agerat så mycket tillsammans eller hjälpt varandra under själva våldtäkterna". Den 30-årige mannen får betala 30 000 mindre i skadestånd och kommer vara ute på gatorna igen ett år tidigare än tingsrätten hade dömt honom till. Tre år och sex månader i fängelse. Den andre mannen har polisen ännu inte fått tag i.
Varför kommer vi män alltid undan? Jag vill inte behöva skriva en enda text till om hur patetiska våldtäktsdomar är. Jag vill inte skriva om hur män står för nästintill alla våldtäkter. Men jag måste. Män får inte vara rädda för att använda "vi" i dessa sammanhang - det är ett problem vi måste ta tag i tillsammans. För sanningen är att vi kommer undan allt för ofta.
Jag hoppas att den här domen inte försvinner i bruset av alla andra övergrepp. Män står för 98 procent av våldtäkterna. Våldtäkt är inte en kvinnofråga. Det är och bör vara en mansfråga om det strukturella problemet ska kunna motarbetas. Hur kan vi uppmana kvinnor att vara försiktiga när det är oss de är rädda för? Vad ska krävas för att vi som har kuk ska sluta bete oss som en? Det minsta vi kan göra är att prata om det utan att bli kränkta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Atilla Yoldas: Vi måste visa vett och etikett när vi våldtar

# data[].attributes.attachment_link.description
Krönika: Två män våldtog en kvinna på en rastplats. Men eftersom de våldtog henne "i tur och ordning" sänktes straffet i hovrätten. Det är ju bara logiskt att de belönas för den vett och etikett de uppvisade under våldtäkten - eller? Har du och din kompis bestämt er för att våldta en kvinna?

# data[].attributes.attachment_link.description
Det är viktigt att eleverna har bilden klar för sig vad skolans ämnen "går ut på". Vad ska jag lära mig? Varför gör vi det här? Jag upplever att mina elever ofta kan svara på frågorna och har iallafall en aning vad SVENSKA handlar om, men långt ifrån alla har förstått vad ämnet syftar till att utveckla....

# data[].attributes.attachment_link.title
Sökresultat: hedersrelaterat våld - UR Skola

# data[].attributes.attachment_link.description
UR Skola erbjuder lärande innehåll för alla åldrar, från förskola till högskola och inom folkbildning. Hitta program som inspirerar, väcker lust, nyfikenhet och är förankrade i styrdokument och läroplaner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Periscope är en app som är väldigt inne bland ungdomar just nu. Via appen kan du filma och liveströmma det du gör just då. Tex så visar vissa tv-kanaler via Periscope hur det ser ut bakom kulisserna och andra livesänder när de spelar olika datorspel. Enligt mina elever är det väldigt vanligt i spelvärlden. Du och några kompisar spelar ditt spel on-line och sänder samtidigt detta via tex Periscope live. Det finns naturligvis oändligt många användningsområden mer eller mindre smarta. Just nu verkar det trenda bland ungdomar att man ska smygfilma sin lärare. En enkel sökning på kommunen där jag bor visar att detta sker. Inte särskilt roligt för den lärare och de elever som blir filmade utan att veta om det. Även ganska unga barn som 10-11 år har jag sett livesända inlägg, så denna diskussion gäller verkligen inte bara högstadie och gymnasieungdomar.

Den som blir smygfilmad blir självklart väldigt upprörd, men personligen tror jag det är viktigt att inte hamna i förbudsfällan. Vi har ingen chans mot dagens teknik och kommer inte kunna förbjuda det. Elza Dunkels, docent vid Umeå universitet, har en intressant blogg där man kan läsa mer om bla förbud: Blockering utsätter barn för större fara . Dunkels är också aktuell med en bok i ämnet: Nätmobbing, näthat och nätkärlek (Gothiafortbildning.se) Bokenger, enligt förlaget, en nyanserad och fördjupad bild av ungas vardag på nätet och hur vi vuxna kan förhålla oss till den. Här finns konkreta strategier för hur vi vuxna kan agera för att stötta unga och göra deras nätanvändning tryggare.

Vill du veta hur själva appen Periscope fungerar så att du kan ladda ner den och sedan titta här för mer information om hur man gör: Dagensanalys.se.

Jag valde idag att släppa en del av det som jag hade tänkt göra på mina lektioner för att diskutera Periscope med mina elever.

Nedan följer hur jag gjorde och det är fritt att använda i era klasser. Eleverna får mina instruktioner via min blogg Bruuns klassrum och nedanstående fick de idag:
Persicope - fördelar och nackdelar (årskurs 8 och 9)
Jaghar under ett tag följt appen Periscope och jag vet att ni känner till den. Jag ser att många har konton där. Vi ska diskutera fördelar och nackdelar med den appen idag och jag har inte tänkt inleda mer än så då jag vill veta era tankar först. Ni som har laddat ner appen kan beskriva vad appen går ut på. (Det visade sig att alla kände till den och att alla utom 5 elever av ca 60 hade laddat ner den

1.Fundera själv över appen. Har du laddat ner den? Varför ? Varför inte?

2.Diskutera i era basgrupper (De består av 3-4 elever). Vad ser ni för fördelar respektive nackdelar med appen? Skriv in era svar i http://www.padlet.com

3. Diskutera i era grupper vilka möjligheter det finns med appen och skriv in det under rubriken Möjligheter i Padlet.

4. Diskutera i era grupper vilka faror ni ser med appar som kan livesända. Fortsätt skriva in er tankar i Padlet ovan- skriv Faror som rubrik.

5. Vi ska titta på vad Elza Dunkels skriver om att Blockering utsätter barn för större fara. Vad tycker ni ? Måste man ibland förbjuda? Varför? Varför inte?
Tankar efter lektionen
Det var helt otroligt som de diskuterade. De hamnade främst i näthat och farorna med pedofiler. Mina elever menade att det aldrig kommer att gå att komma till rätta med näthat. Man måste bara lära sig hur man ska göra när man drabbas av hat. När det gäller pedofilerna tyckte de att det var väldigt svårt framförallt hur man ska veta om det är ett fejkkonto eller inte?

De tycker att Periscope är en mycket bättre app än tex sidor som ASK där man kan skriva hat helt anonymt. I Periscope är man inte anonym lika lätt om man inte skaffar fejkkonto så klart. En av flickorna berättade att hon fått en hel del hat rikat mot sig men har fått lära sig att "absolut inte mata trollen". Övriga klassen tyckte att hennes metod var bra och de hoppades att hatet skulle dö ut om trollen inte fick mat.

Eleverna berättar också att det är vanligt att se filmer där andra elever livesänder från lektioner i skolan. Det förekommer även livesändningar från omklädningsrummen både i skolan och under träningar. Vi hade en lång diskussion kring vad som är rätt och fel kring detta. Det har ännu inte hänt via denna app på vår skola, men jag ser flera skolor där lärare råkat ut för detta. Det är bara att zooma in på kartan där du jobbar och kolla var din skola ligger så kan du se om du är drabbad.

Jag har försökt hitta om det är olagligt att filma sin lärare och lägga ut dettta, men det verkar inte vara helt glasklart. Jag ger gärna uppdraget åt någon av er läsare att gärna kommentera detta här i bloggen. Är det olagligt att smygfilma sin lärare och livesända det?

Mina elever kom med en hel del tankar och ideér kring vilka möjligheter som finns med appen. De tyckte att det skulle vara toppenbra om man kunde ha ett Periscopesamtal med läraren kring en muntlig presentation. Läraren skulle då kunna ge kommentarer direkt i filmen och eleven fick feedback i exakt det ögonblick som det händer något som kräver lärarens kommentar. Det går att skicka privat Periscopesamtal och då skulle läraren slippa omvägen om Youtube och ge kommentarer i annoteringsfuktionen där.

Någon föreslog också att man kunde "befinna" sig i olika städer och kunna följa olika händelser där live. Händelser som vi sedan kunde diskutera i klassrummet på målspråket. Möjligheterna är många! Jag är mycket nöjd med dagens diskussioner och tycker minsann att de är väldigt kloka!

I bilderna nedan kan ni se vad mina elever i år 8 och 9 tänkte kring Periscopes fördelar, nackdelar, möjligheter och faror. Bilderna är skärmdumpade direkt efter respektive lektion och är helt oredigerade. De är lite i oordning och det förekommer stavfel- precis som på en helt vanlig lektion!

Använd gärna bilderna som diskussionsunderlag med era elever:

Om man vill diskutera hur man ska bete sig på nätet med sina elever kan jag varmt rekommendera de kurser som finns via Webbstjärnan. Kurserna fungerar både om du vill lära dig mer själv eller om du vill göra dem tillsammans med dina elever.

Patricia Diaz har skrivit kloka saker kring att livesända med sina elever. Hennes tankar kring bla Periscope kan ni läsa här: Periscope i skolan.

Diskuterar ni med era elever och de kommer på något mer smart användningsområde så får ni gärna kommentera i bloggen! Jag lovar att svara!

/ Sara

# data[].attributes.attachment_link.title
Elevers tankar kring Periscope i skolan, smygfilmning av lärare och livesändning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Periscope är en app som är väldigt inne bland ungdomar just nu. Via appen kan du filma och liveströmma det du gör just då. Tex så visar vissa tv-kanaler via Periscope hur det ser ut bakom kulisserna och andra livesänder när de spelar olika datorspel. Enligt mina elever är det väldigt vanligt i spelvärlden.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
aftonbladet: sveriges nyhetskälla och mötesplats

# data[].attributes.attachment_link.description
Central Park, New York. Ett av de finaste ställena på Manhattan. Men det var inte länge sen det var ett av mest kända slumområdena i USA.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vilken vecka!

Att arbeta ASL inriktat även i årskurs 2, kan vara lite svårt att förklara ibland, men saken är inte att vi fortsätter skriver oss till läsning (eller jo det handlar om det också), men det stora är förhållningssättet till hur vi arbetar med vår undervisning i svenska.

Såklart skruvar vi upp förväntningarna och ställer lite högre krav.
Vi rättar i texterna mer nu. Vi pratar ännu mer om hur vi bygger upp intressanta texter och hur en text ska fungera för att det ska bli ett bra innehåll. Och det här gör vi på ett mycket individuellt plan med eleverna. En viktig ingrediens är fortfarande att skrivandet ska vara stimulerande och roligt. Vi tar inte död på några blivande poeter, författare eller skribenter i vårt klassrum. Med hjälp av våra deckarscheman så får eleverna en mängd träning på olika sätt att skriva, formade efter de kunskapskrav som ligger i åk 1-3.
Små korta skrivuppgifter med syften att träna in detaljer som vi har användning för i våra framtida skrifter.

Till det lägger vi motorikövningar och vi använder oss av vårt beprövade stationssystem från åk 1, inte lika många stationer, inte lika omfattande men ändå ... stationstänket finns där. Eleverna känner igen sig, trygghet ger utveckling.

ASL i min värld ... i vår undervisning.

" Vi fick ett telefonsamtal av bar gubben att det varit inbrott i baren under natten. Han sa det med en ledsen röst."

" Det var en vanlig dag den var så vanlig att alla andra dagar kändes ovanliga."

" Idag hände en grej som aldrig hade hänt. Saken spridde sig till flera och flera människor. Saken var att vi blev deckare. "

Tre olika inledningar på våra deckare.
Tre fantastiska starter på spännande berättelser.
Tre grymma texter.

Av våra årskurs tvåor.

Här finns detaljer som gör mig så glad och varm i min egenskap som lärare och älskare av ord och text. Att eleverna beskriver hur känslan är hos bargubben i den första texten. Han säger det med en ledsen röst. Underbart ... känslor in i texten. Läsaren är med.

I den tredje texten bygger våra unga författare upp en spänning utan att egentligen veta om det. Vad är det som har hänt ... tänker vi.
Smart skrivet. En text som fångar läsaren direkt.

Den andra textraden, som också är en början på en av våra deckare är rent poetisk. Den är så bra att jag inte ens kan beskriva varför jag tycker det. En textrad som även utan någon fortsättning står sig i ett litterärt sammanhang. Jag ser att här finns det något unikt.

Överdriver jag?
Kanske, kanske inte ...

Men låt oss backa en aning ...

Att skriva en deckare var dit vägen ledde med dessa deckarscheman vi arbetat med under höstterminen och någon vecka efter jul, och nu var det dags att introducera arbetet, att sätta upp riktlinjer och vad och hur vi skulle arbeta.

Med lika delar inspiration och förhållningssätt.

Vi började prata om hur meningarna ska se ut. Vad som nu i åk 2 var ännu viktigare att tänka på. Vi tog upp om målen i åk 3.
Början - händelse - avslut.
Hålla ihop berättelsen.
Det mindes eleverna från de skrivarbetena vi hade i åk 1, sagorna och berättelsen om våra fantasifigurer och superhjältar.
Planering av deckaren.
Använd gärna tankekartan till hjälp.
Jag visade hur de kan tänka. Viktigt att tänka innan ni börjar skriva.
Eleverna fick ett stort papper till varje skrivgrupp (skrivarpar och några tregrupper). Vi spred ut grupperna.

Det pratade, skrattade, planerade och skrev och drog streck och ringar. Visade upp för oss, fick lite feedback, planerade mer och visade upp igen. Våra elever är vana att planera sitt skrivande.
Det har vi gjort sedan de första skrivarbetena i skrivarpar redan från årskurs 1. En mycket viktig detalj i skrivandet.

Vi hjälper eleverna med att bestämma typsnitt, storlek på rubrik och text också. Allt för att eleverna ska fokusera på det som nu är det viktigaste. Att skriva sin deckare. Ibland är det bra att eleverna har klara riktlinjer att förhålla sig till. En bra struktur.

Sammanfattning av vår arbetsgång:

Ett flertal kortare skrivövningar under en längre period.

Inspiration i form av en berättelse från Uppdrag språklyft.

Strukturella riktlinjer för formen av deckaren

Inspiration i hur planeringen kan göras

Planering av deckaren

Skriva

Läsa igenom och lyssna på texten

Rätta till

Skriva ut

Planera illustrationerna

Illustrera

Montera bild och text

Göra digitala böcker

Läsa upp

Vi är nu i skrivarfasen där vi pedagoger är lyssnare, läsare och pådrivare i de fall det behövs. Vi är också ordbanker.

Frågan som börjar med:
- Hur stavas ...
Är en mycket frekvent fråga i klassrummet och det ser vi som ett gott tecken, ett intresse för att göra sin skrift så bra de kan.

En glädje i att skriva.
Att förvalta denna och få våra elever att utveckla den förmågan är vårt ansvar och den ska vi se till att vårda och göda med en så bra undervisning i skrivutveckling som vi bara kan och där ligger grunden till ASL.

Att Segra och Lyckas i sitt skolarbete i många olika förmågor.

Nu längtar jag/vi till att få fortsätta med dessa detektivberättelser nästa vecka och redan då kommer en del börja med sina illustrationer. Det är en ren glädje att få vara med i denna mystikens resa in i olika deckargåtor. Imponerad är jag.

Del 2 - Deckarschemat del 2

Prenumerera på nya blogginlägg

# data[].attributes.attachment_link.title
Att skriva en egen deckare - konkret beskrivet

# data[].attributes.attachment_link.description
Vilken vecka! Att arbeta ASL inriktat även i årskurs 2, kan vara lite svårt att förklara ibland, men saken är inte att vi fortsätter skriver oss till läsning (eller jo det handlar om det också), men det stora är förhållningssättet till hur vi arbetar med vår undervisning i svenska.

# data[].attributes.attachment_link.description
Välkommen till SvD Författarskolan! En skrivarguide för dig i grundskolan eller gymnasiet som vill lära dig mer om hur du kommer i gång att skriva en berättelse, novell eller bok. Tipsen kommer från ungdomsförfattaren Lisa Bjärbo. Materialet får även användas fritt av lärare i skolundervisningen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den sista tiden har jag funderat en del över hur jag med enkla medel ska kunna få eleverna att synliggöra sitt eget arbete. Jag vill att de ska känna ett ansvar över sin arbetsinsats och jag vill att de själva ska reflektera över vad de egentligen gör under en lektion i exempelvis svenska. Jag är inte ensam om dessa tankar. Hattie skriver ju en del om mål och hur man kan tänka för att synliggöra lärandemålen i undervisningen i boken Synligt lärande för lärare (2012).

Det gäller att försöka skapa en undervisning där eleverna utvecklas som ägare av den egna lärandeprocessen. Många framgångsrika elever äger ofta sin egen lärandeprocess. De har koll på vad som krävs av dem, hur de ska nå de uppsatta målen och de kan också reglera den egna arbetsinsatsen. I mina undervisningsgrupper är det många som inte äger sin egen lärandeprocess och detta vill jag förändra. Ett första steg blir att träna sig i att sätta upp egna mål. En övning som kan tyckas enkel men forskning visar att många elever inte kan självskatta sin egen arbetsinsats och därför inte heller sätta upp rimliga mål.

Idag började jag i min ena grupp. Så här gjorde jag:

Eleverna skulle få använda lektionen till att läsa i sina romaner eller skriva sina romanredovisningar. Jag hade en kort inledning och sedan fick eleverna ut post-it-lappar. Jag bad dem fundera över vad de ville ha för mål med dagens lektion och sedan skriva ner detta på lappen. Så fort de var klara satte de sedan igång att arbeta. Och oj, som de arbetade. Det var skoj att se. Alla fokuserade på sin uppgift.

Den blå post-it-lappen hade de framför sig på bordet under hela lektionen. När det var 5 minuter kvar bad jag eleverna avsluta det de höll på med och på nytt titta på sitt uppsatta mål. Det var dags för utvärdering. Hade de nått sitt mål eller inte och vad kunde måluppfyllelsen bero på? Flera överraskades av att de hann så mycket mer än vad de de hade trott vid lektionens början. Någon sa att det berodde på att han hade haft mycket bättre fokus än i vanliga fall.

Vid nästa lektion kommer vi att fortsätta vårt arbete med att synliggöra våra mål och vår egen arbetsinsats. Vi kommer då att reflektera över hur vi kan påverka vår måluppfyllelse.

Övningen som jag genomförde idag var enkel. Jag använde vanliga post-it-lappar. Vill man kan man dock lika gärna göra övningen digitalt. I mitt fall såg jag en vinst i att lappen låg synlig framför eleverna under lektionen. Övningen bygger på tanken med Entrance och Exit tickets. Vill du veta mer om Exit tickets kan du läsa följande inlägg:

Reflektionsövningar för att ta tempen

Padlet kan användas till mycket

# data[].attributes.attachment_link.description
Den sista tiden har jag funderat en del över hur jag med enkla medel ska kunna få eleverna att synliggöra sitt eget arbete. Jag vill att de ska känna ett ansvar över sin arbetsinsats och jag vill att de själva ska reflektera över vad de egentligen gör under en lektion i exempelvis svenska.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Genom systematiskt arbete med lässtrategier ökade antalet godkända elever från 40 till 100 procent på ett halvår. Högstadieläraren Helena Eklund på Myrsjöskolan i Nacka har skrivit en utvecklingsartikel om sitt läsprojekt i årskurs 7.
Varför ville du skriva en utvecklingsartikel?

- Jag är lärare på högstadiet i svenska, engelska, tyska, NO och SO och har alltid varit intresserad av läsförståelse och läsning. I Lgr-11 tas ju lässtrategier upp som ett centralt innehåll i svenskämnet men för oss som gått lärarutbildningen tidigare är det här inga självklara kunskaper.

- Idén om en utvecklingsartikel föddes i samband med en läsdiagnos, vilket vi alltid gör, i en klass 7 där endast 40 procent fick godkänt, trots att många hade mycket höga betyg i årskurs 6. Jag bestämde mig då för att starta ett projekt kring lässtrategier.

Vad handlar artikeln om?

- Om ett lässtrategiprojekt i årskurs 7, där jag under fem månader lärde eleverna två olika lässtrategier som beskrivs i Barbro Westlunds bok "Att undervisa i läsförståelse". Den ena kallas för THIEVES* och går ut på att hämta in så mycket information som möjligt om innehållet innan man börjar läsa. Exempelvis genom titel, bilder och rubriker. Den här strategin användes i NO och SO.

- Den andra strategin handlar om att använda metoder som man har sett att goda läsare använder och konkretisera dessa med hjälp av olika figurer som exempelvis spågumman och detektiven. Figurerna hjälper till att förstå texten genom att bland annat ställa frågor på olika sätt och plan. Därigenom skapas en väg till innehåll, undertext och möjligheten att relatera texten till sig själv. Den här strategin lärde jag ut i svenska, engelska och i viss mån tyska.

Vilka resultat har du sett?

- Konkret att samtliga elever efter ett halvår klarade testet i läsförståelse. Men framför allt att flertalet elever fick en insikt i att läsförståelse även var nyckeln till alla andra ämnen. Flertalet elever insåg därmed poängen att läsa regelbundet hemma, vilket många också gör nu. Flera elever, även de som inte har så stort läsintresse, tar numera på eget initiativ upp läsning som eget mål.

- Jag har förstås fortfarande elever som tycker det är jobbigt och tråkigt att läsa, men de kan ta till sig en text och förstå den.

Hur har ditt arbete förändrats av projektet?

- I dag arbetar jag alltid med de här strategierna, i alla klasser och ämnen. Det är ett självklart verktyg.

Hur för du arbetet vidare på din arbetsplats?

- Jag har presenterat mitt projekt på en studiedag. På min skola har vi länge arbetat medvetet kring lässtrategier och mina kollegor använder sig också av dem. Jag hoppas att ämnet ingår i lärarutbildningen numera, men för oss som utbildade oss till lärare för längre sedan är det här nya kunskaper. Jag hoppas att mitt projekt ska bidra till att öka medvetenheten om lässtrategifrågor.
Susanne Sawander
Helena Eklund är lärare i svenska, engelska och tyska i åk 6-9 och arbetar på Myrsjöskolan i E-post: helena.eklund@nacka.se

*THIEVES är en engelsk akronym som står för:
- Title - titel
- Heading - rubrik
- Introduction - introduktion, inledning
- Everything I know - allt jag redan kan om ämnet
- Visuals - bilder, diagram, tabeller
- End of chapter material - sammanfattning, frågor som finns i slutet av kapitlet
- So what? - Vad vill författaren säga med det här?

Källa: Undervisning & Lärande nr 19 2015

Sidan publicerades 2015-12-17 10:37 av Moa Duvarci Engman
Sidan uppdaterades 2016-01-03 16:14 av Moa Duvarci Engman

# data[].attributes.attachment_link.title
"Läsförståelse är nyckeln till alla andra ämnen" | Skolporten

# data[].attributes.attachment_link.description
Genom systematiskt arbete med lässtrategier ökade antalet godkända elever från 40 till 100 procent på ett halvår. Högstadieläraren Helena Eklund på Myrsjöskolan i Nacka har skrivit en utvecklingsartikel om sitt läsprojekt i årskurs 7. - Jag är lärare på högstadiet i svenska, engelska, tyska, NO och SO och har alltid varit intresserad av läsförståelse och läsning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Islamophobes have been popularizing the claim that "not all Muslims are terrorists, but (nearly) all terrorists are Muslims." Despite this idea becoming axiomatic in some circles, it is quite simply not factual. In my previous article entitled "All Terrorists are Muslims...Except the 94% that Aren't", I used official FBI records to show that only 6% of terrorist attacks on U.S. soil from 1980 to 2005 were carried out by Islamic extremists. The remaining 94% were from other groups (42% from Latinos, 24% from extreme left wing groups, 7% from extremist Jews, 5% from communists, and 16% from all other groups).

But what about across the pond? The data gathered by Europol strengthens my argument even further. (hat tip: Koppe) Europol publishes an annual report entitled EU Terrorism Situation and Trend Report. On their official website, you can access the reports from 2007, 2008, and 2009. (If anyone can find the reports from earlier than that, please let me know so we can include those as well.)

The results are stark, and prove decisively that not all terrorists are Muslims. In fact, a whopping 99.6% of terrorist attacks in Europe were by non-Muslim groups; a good 84.8% of attacks were from separatist groups completely unrelated to Islam. Leftist groups accounted for over sixteen times as much terrorism as radical Islamic groups. Only a measly 0.4% of terrorist attacks from 2006 to 2008 could be attributed to extremist Muslims.

Here are the official tables provided in the reports...

For 2006:

For 2007:

For 2008:

(According to the report, there was 1 "Islamist attack" in the UK in 2008, which was omitted in the table above. It has been included in the bar graph below.)

Just glancing at those tables is enough to know how absurd it is to claim that "all terrorists are Muslims." That statement is nowhere near the truth. If we compile the data, it comes out to this:

On p.7, the 2009 Europol report concludes:

Islamist terrorism is still perceived as being the biggest threat worldwide, despite the fact that the EU only faced one Islamist terrorist attack in 2008. This bomb attack took place in the UK...Separatist terrorism remains the terrorism area which affects the EU most. This includes Basque separatist terrorism in Spain and France, and Corsican terrorism in France...Past contacts between ETA and the FARC illustrate the fact that also separatist terrorist organizations seek cooperation partners outside the EU on the basis of common interests. In the UK, dissident Irish republican groups, principally the RIRA and the CIRA, and other paramilitary groups may continue to engage in crime and violence.

Perception is not reality. Due to the right wing's influence and propaganda, people mistakenly think that Islamic terrorism is the greatest threat to the Western world. It is even a commonly held belief that Islamic terrorism poses an existential threat-that the very survival of the Western world is at stake. Of course, the reality is that there are other groups that engage in terrorism on a much larger scale, yet these terrorist incidents are minimized. Acts of terrorism committed by Muslims are purposefully sensationalized and focused upon, culminating in the idea that "(nearly) all terrorists are Muslims."

Terrorism from Islamic extremists is certainly a cause for concern, but it need not be an issue that creates mass hysteria. Nor should it be allowed to be such a critical issue that we are willing to sacrifice our ideals or civil rights for fear of it. Neither should we be reduced to a status of absolute sissitude. We have analyzed data from America and Europe (a good portion of the entire Western world), and the threat from Islamic terrorism is much more minimal than commonly assumed; in the U.S., it accounts for 6% of terrorist attacks, and in Europe not even half of a percent.

It is only through sensationalism and fear mongering that the topic of Islamic terrorism is allowed to be used to demonize a religious community that happens to be a minority in the West. When confronted by such lunacy, we ought to respond with the facts and the truth.
In a future article, we shall analyze the data for terrorism on the world stage in order to further strengthen our argument...

# data[].attributes.attachment_link.title
Europol Report: All Terrorists are Muslims...Except the 99.6% that Aren't

# data[].attributes.attachment_link.description
Islamophobes have been popularizing the claim that "not all Muslims are terrorists, but (nearly) all terrorists are Muslims." Despite this idea becoming axiomatic in some circles, it is quite simply not factual. In my previous article entitled "All Terrorists are Muslims...Except the 94% that Aren't", I used official FBI records to show that only 6% of terrorist attacks on U.S.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Har du koll på att du via de allmänna inställningarna i din iPad kan få fram en helt okej talsyntes som läser upp den text du markerar? Och har du koll på att den också kan läsa upp texter på andra språk? Det enda du behöver göra är att aktivera den i inställningarna. Kolla de tre bilderna nedan så ser du hur du aktiverar den.

Du ska alltså se till att "Läs upp markering" är grön. När du kommit så långt kan de sedan ställa in uppläsningshastighet så att den passar just dig. Går du in på sidor som är skrivna på andra språk gör du bara som vanligt d.v.s. markerar texten och trycker Läs upp. Den läser då upp texten på det språk som texten är skriven på. Jag vågar inte lova att den klarar alla språk men den klarar väldigt många. Jag har testat spanska, engelska, tyska och franska.

Denna talsyntes kan vara en hjälp när man undervisar i språk och eleverna behöver få höra hur olika ord uttalas. Den kan också vara ett stöd när man arbetar med svenska som andraspråk eller med elever som har läs- och skrivsvårigheter. Testa den gärna!

När jag nu ändå är inne på det här med text och läsning måste jag också nämna en av Natur och Kulturs Lärpocket nämligen Konsten att läsa faktatexter av Ingvar Lundberg. Boken är tunn och mycket lättläst och ger i stora drag information om vad man kan tänka på när man arbetar med faktatexter i skolan.

Lundsberg diskuterar hur man kan arbeta med faktatexter före, under och efter sin läsning och ger några konkreta tips. Han skriver att man före läsningen måste skapa en förförståelse för ämnet och texten men också skapa sig en bild av vad eleverna redan vet och kan. Man kan göra det genom att eleverna får överblicka texten, ställa frågor till den, göra tankekartor, lyfta nyckelbegrepp, skapa egna kortfilmer o.s.v. När jag började arbeta med Unga reportrar i min ena klass lät jag eleverna skapa kortfilmer i appen Animoto. De skulle på max en minut skildra något som hade med hållbart samhälle att göra. Genom dessa filmer fick jag en bra överblick över VAD eleverna redan kunde och vi kunde sedan komma vidare i vår diskussion och utveckla ämnet ytterligare.

Under sin läsning skriver Lundsberg att det är viktigt att eleverna får träna sig i att ställa egna frågor till texten och då inte bara frågor där svaret finns direkt i texten. Det är också viktigt att man som lärare stöttar eleverna och ger dem redskap för att förstå olika textstrukturer och texters uppbyggnad. Hur ser man att en text är jämförande, att den lyfter fram en kronologi eller att den visar på osakssamband? Här kan man lyfta in sambandsord och signalord så att eleven lär sig vilka ord som kan finnas i respektive text. Viktigt blir också att läraren modellerar d.v.s. tänker högt och visar eleverna hur man hittar dessa signalord i texten. De av er som följt min blogg vet att jag för några veckor sedan skrev om Språkutvecklande SO-undervisning och till denna bok finns det finna tabeller med signalorden som man kan kopiera upp och sätta på klassrumsväggen eller ens digitalla vägg.

Slutligen skriver Lundberg om hur man kan arbeta med faktatexten efter läsning och lyfter då fram samtalet som en viktig form. Eleverna ska också kunna visa att de förstår texten och att de kan göra kopplingar utanför texten och även detta är ofta något som eleverna behöver träna på. Hur kan man få till en undervisning där man tränar eleverna i detta?

Vi lämnar faktatexter och går till en annan typ av text nämligen serien. När jag var på Bokmässan i september gick jag inom Egmonts monter och där hade de en del material om serier i undervisningen. För de som är intresserade finns det också en sida på nätet som heter just "Serier i undervisningen", serieriundervisningen.se. Här kan man hitta en del material kopplat till Kalle Anka, Bamse och The Walking Dead och man kan också ser hur andra skolor arbetar med serier. Till materialet finns det en lärarhandledning och den kan du komma åt på hemsidan. Vill man inte arbeta med serier på papper och penna finns det en hel del bra appar för att skapa egna serier. Några är Strip designer och Comic Life.

Vad ska man då ha serien till? Jag tänker att man kan använda serien som form om man t ex ska göra egna författarporträtt, gestalta ett händelseförlopp, lyfta fram ett etiskt dilemma eller varför inte som en redovisning av en skönlitterär bok. Bara fantasin sätter gränser.

# data[].attributes.attachment_link.title
Läsning på padda, i faktabok och i serietidning

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du koll på att du via de allmänna inställningarna i din iPad kan få fram en helt okej talsyntes som läser upp den text du markerar? Och har du koll på att den också kan läsa upp texter på andra språk? Det enda du behöver göra är att aktivera den i inställningarna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tillägget AppWriter: Utmärkt talsyntes till Google Chrome

# data[].attributes.attachment_link.description
Det är många skolor som köper in Chromebooks till sina elever. Detta är en billig dator som bygger på att eleverna jobbar i det s.k. " mol...

# data[].attributes.attachment_link.description
Tips på länkar för personer med annat modersmål än svenska

# data[].attributes.headline
Skrivarskolan KÄLLHÄNVISNING. SVENSKEXPERT Fredrik Svarar. - ppt ladda ner

# data[].attributes.subject
Skrivarskolan KÄLLHÄNVISNING. SVENSKEXPERT Fredrik Svarar. - ppt ladda ner

# data[].attributes.attachment_link.title
Skrivarskolan KÄLLHÄNVISNING. - ppt ladda ner