# data[].attributes.body
Merikotka elupaigad asuvad niisketes kuuse- segametsades, rabamännikutes ning mereranniku hõredates metsades mitte kaugel veekogust. Merikotka toitumispiirkonnaks on veekogud. Toitub veelindudest, haigetest ja lõpnud kaladest, on osav veelindude pesarüüstaja. Talvel ründab ka nõrgemaid kitsi, jäneseid ja rebaseid. Toitumisel on küllalt tähtsal kohal raibe, eriti aga randauhutud hülgekorjused. Merikotkal looduslikke vaenlasi ei ole. Merikotkas kuulub looduskaitsealuste liikide I kategooriasse.

# data[].attributes.body
Tarbides rohkem prügikalu ei ole konkurent inimesele. Toitub kaladest, neid jahtides on võimeline sukelduma kuni 4 meetri sügavusele. Vaenlased tulevad arvesse vaid pesitsusperioodil ja siis on nendeks üldjuhul vaid väikesed kiskjad. Jääkoskel on vähemaitsva lihaga (kaladest toitumise tagajärg) jahilind, keda igal aastal (septembri algus kuni novembri lõpp) kütitakse poolesaja isendi ümber.

# data[].attributes.body
Meresaartel ja laidudel, ka rannikul. Peamiselt lendab, ei tavatse ujuda. Aegajalt sööstavad vette saagi järele. Lend kerge ja nõtke, rohkem kajakataoline kui teistel tiirudel. Saaki varitsevad paigal rapeldes. Kolooniasse sissetungijat (ka inimest) rünnatakse eriti südilt ja vapralt. Ärritudes turritab kuklasulestikku. Kalatoiduline, harvem sööb ka limuseid, linnupoegi, putukaid. Püüab väikesi kalu vette sööstes. Osavalt püüavad ka õhust kiile ja teisi putukaid. Tarbides rohkem prügikalu ei ole konkurent inimesele.

# data[].attributes.body
Pesitseb alati kalarikaste veekogude (jõed, järved, mered) läheduses, sagedasti suurte jõgede deltades kolooniatena. Monogaamne liik, saabub juba pesapaika paaridena (ilmselt moodustub paar kogu eluks).
Kalatoiduline (särjed, mudilased jms), muu toit on ilmselt juhuslik (limused, putukad, taimed). Päevas sööb keskmiselt 750 g kala. Tarbides toiduks hulgaliselt kala võib kormoran olla kalavarude vähendajana inimestele tõsiseks konkurendiks, eriti kalakasvanduste läheduses. Seetõttu ei tohi osade inimeste arvates lasta tal liigselt sigida. Sageli kahjustab pesi ka hallvares. Liha on söödav, aga tuim, vajab eelnevat naha mahavõtmist ja pikka keetmisaega.

# data[].attributes.body
Peamiselt mererannikul, vähem suurtel järvedel ja soodel, sageli tegutseb sadamates. Pesitsusajal on toiduotsinguil niitudel ja põllukünnil. Kalad, raiped, konnad, ussid, hiired, veeselgrootud, õhus tabatavad kiilid jt putukad, ka marjad ja idanevad terad, tihti haudenaabrite munad ja nõrgad pojad.
Kahjurputukate ja näriliste hävitamisega toob kasu.

# data[].attributes.body
Elupaigaks on meriskil rannaklibu või liivarannik. Meriski põhiliseks toiduobjektiks on selgrootud loomad. Meriski jahib neid madalas vees või siis nopib neid adruvallidest. Meriski põhilisteks looduslikeks vaenlasteks on kajakad ja röövlinnud. Inimese suhtes on ta väga ettevaatlik.

# data[].attributes.body
Meresaared, rannikualad. Pesitseb peaaegu eranditult väikestel meresaartel tavaliselt rannaroostikus. Hahk toitub limustest, eriti tähtsal kohal on rannakarp. Vaenlasteks eelkõige poegadele on kajakad. Vanalinnul vähe vaenlasi.

# data[].attributes.body
Balti lamekarp on selgrootu. Balti lamekarp ei toitu mitte millestki.

# data[].attributes.body
Söödav rannakarp on selgrootu. Söödav rannakarp ei söö midagi kuid inimesed söövad teda väga palju.

# data[].attributes.body
Meririst on selgrootu. Meririst ei toitu millestki kuid inimesed püüavad neid väga palju.

# data[].attributes.body
Zooplankton on selgrootu. Zooplankton toitub vees leiduvast hõljumist ja detriidist ehk pudemest, ja on ise toiduks paljudele teistele veeloomadele ja -putukatele.

# data[].attributes.body
Ahvena pilt

# data[].attributes.body
Ahvena rahvapärane nimetus ongi ahven. Ahven võib kasvada kuni 50cm pikk ja üle 4kg olla ta kehakuju on nagu jääpurikas ta keha on tumeroheline.
Elab väga eriilmelistes veekogudes: vooluvetes, järvedes, läbivoolavates tiikides ja riimvetes. Suuremates järvedes esineb kaks ökoloogilist vormi: kaldalähedane e. roovorm ja pelaagiline e. järvevorm. Seltsingulise eluviisiga. Elavad parvedes. Rooahvenad siirduvad kudema lisajõgede üleujutusaladele. Toitumise iseloom on vastavalt ökoloogilistele rühmitustele. Rooahvena toiduks on loomne plankton ja putukate vastsed. Järveahven on röövtoiduline. Saagiks langevad põhiliselt tint, kiisk, särg ja liigikaaslaste noorjärgud. Ahvenamaimud toituvad esimesel aastal zooplanktonist.Kudemistingimuste suhtes vähenõudlik. Rooahven koeb madalamas vees (kuni 1 m), järveahven sügavamal (4...6 m). Kudemiseks vajalik temperatuurivahemik on 8...14 °C. Veetemperatuurist sõltuvalt toimub kudemine mais - juunis. Emasahven koeb olenevalt suurusest 12...200 tuhat ja isegi rohkem marjatera. Areneva marjatera läbimõõt on kuni 3,5 mm. Ahevnal pole veanlasi. Tal on väga suur tähtsus inimestele kuna väga paljud toituvad ahvenast. Huvitav lugu ahevena oli üks esimestest kaladest maiilmas.

# data[].attributes.body
Siirdekala kalad kes rändavad kudema marest mageveekogusse või vastupidi.

# data[].attributes.body
Mõlemad räim ja kilu on kalad.Kilu on väikesm kui räim. Kilu söödakse rohkem kui räima. Kilu kõhualune on sile.

# data[].attributes.body
Viigerhüljes on imetaja.Viigrid on hästi kohastunud eluks jäätunud merel ja hoiavad lahti hingamisauke.taroitub erinevatest kaladest. Tal ei ole ohtu.

# data[].attributes.body
Hallhüljes on imetaja.Ta toitub erinevatest kaladest.Poegi võivad ohustada merikotkad ning meri ja hõbekajakad.

# data[].attributes.body
Lõhi on kala.Ta toitub väikestest selgrootutest. Lõhi ei ole magevee kala. Lõhe suurim oht oleks inimesed.

# data[].attributes.body
Tursk on kala.Ta toitub teistest kaladest.Tursk ei ole magevee kala.
Tursa suurimaks ohuks oleks inimesed.

# data[].attributes.body
Räim on kala. Ta toitub planktonist.Räim on magevee kala.
On toiduks paljudele röövkaladele (eriti tursk, kammeljas), hüljestele, veelindudele.

# data[].attributes.body
Lest on kala.Ta toitub karbidest ja väikesdest vähkidest. Lest on magevee kala. Noored lestad on toiduks paljudele röövkaladele.

# data[].attributes.body
Kilu on kala. Toitub valdavalt planktilistest selgrootutest. Kilu on magevee kala. On toiduks paljudele röövkaladele, hüljestele, veelindudele.